Copyright: Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár


Címoldal
	Római Katolikus Hittankönyvek 5. osztály: Liturgia A Magyar Katolikus Püspöki Kar Országos Hitoktatási Bizottsága által készített és az MKPK által 1996-ban jóváhagyott Római Katolikus Hittan Tanterv alapján Írta és szerkesztette: Pusztai László a gyôri Prohászka Ottokár Katolikus Általános Iskola és Gimnázium hittanára Az énekeket válogatta: Katona Tibor énektanár, a gyôri székesegyház karnagya Lektorálta: Hrotkó Géza, Dr. Rédly Elemér Engedélyezte: Dr. Pápai Lajos püspök EH 1268/1998 sz.; kísérleti hittankönyvként Gyôr, 1998. július 23. Tartalomjegyzék


Tartalomjegyzék

A könyv elektronikus változata

Ajánlás (Dr. Rédly Elemér)

Isten népe ünnepel -- (I. témakör)

1. Miért járunk templomba?

2. A liturgikus ünneplés

3. Az ószövetségi nép nagy ünnepei

4. Jézus a jeruzsálemi Templomban

5. Az ôsegyház liturgiája

6. Ünnepek a családban

7. Közösségi ünnepeink

8. Foglaljuk össze a tanultakat! (Hogyan vegyünk részt az ünneplô Egyház életében?)

Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?

Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni

Az ünneplés helye és kellékei[2] -- (II. témakör)

1. A templom az Isten háza

2. Különbözô stílusú templomok

3. Egyéb szent helyek

4. A liturgikus fölszerelések

5. Az egyházi mûvészet és az egyházi zene

6. Foglaljuk össze a tanultakat! (Miért építünk díszes templomokat?)

Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?

Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni

Ünnepeink, a liturgikus év ünnepei -- (III. témakör)

1. Mindennapjaink

2. Az egyházi év

3. Szûz Mária és a szentek ünnepei

4. Szûz Mária fô ünnepei

5. Szûz Mária egyéb ünnepei

6. Foglaljuk össze a tanultakat! (Az ünnepek biblikus háttere)

Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?

Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni

A szentségek és a szentelmények liturgiája -- (IV. témakör)

1. A szentségek

2. A beavatás szentségei

3. A gyógyulás szentségei

4. A közösség szolgálatának szentségei

5. Szentelmények, áldások

6. Egyéb szertartások

7. Foglaljuk össze a tanultakat! (Az Egyházban Jézussal együtt imádkozunk, az Ô ereje éltet és segít )

Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?

Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni

A húsvéti misztérium ünneplése -- (V. témakör)

1. Nagyböjt

2. A húsvéti misztérium ünneplése

3. A szentmise

4. A szentmise szerkezete

5. Foglaljuk össze a tanultakat! (Jézust visszük az emberek közé)

Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?

Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni

Mindennapi életünk a feltámadás fényében -- (VI. témakör)

1. Jézus befejezte földi küldetését

2. Évközi idôszak

3. Egyéb nagyobb ünnepek

4. Foglaljuk össze a tanultakat! (Jézus tovább él Egyházában)

Legfontosabb imádságok és tudnivalók

Imák

Parancsolatok

Lelkitükrök

A) Lelkitükör Isten tíz parancsolata alapján

B) Lelkitükör a szeretet parancsa alapján

C) Lelkitükör a leggyakoribb ,,gyermekbûnök'' szerint

D) Lelkitükör fiatalok számára

Rövid bánatimádság

Felhasznált és ajánlott irodalom

Jegyzetek

Képek jegyzéke

Az énekek jegyzéke


A KATOLIKUS EGYHÁZ

ISTENTISZTELETE

5. osztály: LITURGIA

RÓMAI KATOLIKUS HITTANKÖNYVEK

A KATOLIKUS EGYHÁZ ISTENTISZTELETE

5. osztály: LITURGIA

A Magyar Katolikus Püspöki Kar Országos Hitoktatási Bizottsága által készített és az MKPK által 1996-ban jóváhagyott Római Katolikus Hittan Tanterv alapján

írta és szerkesztette:

Pusztai László

a gyôri Prohászka Ottokár

Katolikus Általános Iskola és Gimnázium

hittanára

Gyôr, 1998

2., bôvített kiadás, Budapest--Gyôr 1999

Az énekeket válogatta:

Katona Tibor

énektanár,

a gyôri székesegyház karnagya

Lektorálta:

Hrotkó Géza

a gyôri Hittudományi Fôiskola

tanára

Dr. Rédly Elemér

az Országos Hitoktatási Bizottság

 igazgatója

Engedélyezte:

Dr. Pápai Lajos püspök

EH 1268/1998 sz.

kísérleti hittankönyvként

Gyôr, 1998. július 23.

MÁRTON ÁRON KIADÓ

A Magyar Katolikus Püspöki Kar

Lelkipásztori Intézetének Kiadója

1035 Budapest, Kórház u. 37.

Felelôs kiadó: Arató László igazgató

Nyomdai elôkészítés: Márton Áron Kiadó

Grafika: Kovács Tamásné

ISBN 963 9011 48 7

Nyomás: Gödi Print Kft.


A KATOLIKUS EGYHÁZ

ISTENTISZTELETE

Pusztai László

LITURGIA

Hittankönyv az 5. osztály részére


A KATOLIKUS EGYHÁZ ISTENTISZTELETE

Liturgia 5. osztályosok részére

az Országos Hitoktatási Bizottság által összeállított

és a Magyar Katolikus Püspöki Kar által

1996-ban jóváhagyott kerettanterv alapján

a gyôri Prohászka Ottokár Katolikus Iskola

oktatási anyaga szerint összeállított

RÓMAI KATOLIKUS HITTAN TANTERV

ÉS MINTA TANMENET

szerint készült

új hittankönyv-sorozat elsô tagja.

5. osztály: LITURGIA


A könyv elektronikus kiadása

Ez a program az azonos címû könyv második, bôvített kiadásának elektronikus változata. A könyv 1999-ban jelent meg a Márton Áron Kiadó gondozásában, az ISBN 963 9011 48 7 azonosítóval. Az elektronikus változat a szerzô, Pusztai László és a Márton Áron Kiadó igazgatója, Arató László engedélyével készült. A könyvet lelkipásztori célokra a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár szabályai szerint lehet használni. Minden más szerzôi jog a szerzô és a Márton Áron Kiadó tulajdonában van. A szerzô elérhetô a "pusztai@prohaszka.gyor.hu" elektronikus címen.

A program tartalmazza a könyv teljes képanyagát alacsony, képernyô felbontásban. A program csak 256 színû képernyôbeállítás mellett tudja a képeket hitelesen mutatni, ha ennél kevesebb szín van definiálva, a képek torzítva jelennek meg. Ebben az esetben állítsa át a képernyôt legalább 256 színre és indítsa újra a programot.

Minden éneknél található egy ,,éneklô fej'' rajza. Ha arra rákattint, a program lejátssza az ott megadott éneket. A program csak a dallamot játssza le a számítógépben levô hangszóró segítségével, hangkártya nélkül. A dallam lejátszásához szükséges a ,,pazmany.dll'' file, amelyet ugyanabban az alkönyvtárban kell tartani, mint ezt a help file-t.

	A nyomtatott könyvet az egyházi könyvesboltokban és a Márton Áron Kiadó könyvesboltjában lehet megvásárolni, címe: 1035 Budapest, Kórház u. 37. (az Országos Lelkipásztori Intézet épületében, a Flórián üzletház gépkocsiparkolója mögötti templomtornyos épületben).


Ajánlás a bôvített második kiadáshoz

Az Országos Hitoktatási Bizottság 1996 januárjában készítette el a római katolikus hitoktatás kerettantervét. Ezt a kerettantervet -- mely az általános iskolák, középiskolák és szakiskolák 12 évfolyama számára készült -- a Magyar Katolikus Püspöki Kar az 1996. június 4. és 6. között tartott konferenciáján jóváhagyta. Ez a hittan-kerettanterv nem a meglévô hittankönyvek alapján készült, hanem egy új, egységes felfogású hittankönyv-sorozat elkészítését teszi szükségessé. Erre az úttörô munkára vállalkozott a gyôri Prohászka Ottokár Katolikus Iskola hitoktatóinak munkacsoportja, amikor az Országos Hitoktatási Bizottság Római katolikus hittan kerettanterve alapján kidolgozta tantervét és minta tanmenetét, mely -- Római Katolikus Hittan Tanterv és Minta Tanmenet címen -- 1998-ban a Márton Áron Kiadó gondozásában nyomtatásban is megjelent.

Ennek az úttörô munkának folytatása a Hittan Tanterv és Minta Tanmenet alapján elsôként elkészített Liturgia hittankönyv, amelynek anyagát elôször egy éven át eredményesen tanították, majd  az új hittankönyv kiadását követôen az 1998/99-es tanévben már számos iskolában bevezették. Az oktatás eredményeként kapott elismerô és tapasztalati észrevételeket a szerzô figyelembe vette, és a második kiadás elôtt a könyv szövegét helyenként kiegészítette, egyidejûleg a liturgikus cselekményeket számos fényképpel illusztrálta. Ez nagymértékben segíti a vizuális információhoz szokott gyerekek oktatását.

A hittankönyv az általános iskola 5. osztályába járó fiatalok számára készült. A könyv anyaga nincs leckékre tagolva, ezért rugalmasan használható mind plébániai, mind iskolai hitoktatás céljára. A tanév elején tanmenetet készítô hitoktató feladata, hogy az egyes témaköröket megfelelô számú leckére felossza, figyelembe véve az 1998-ban megjelent Római Katolikus Hittan Tanterv és Minta Tanmenetet.

A 4. osztályban diákjaink -- a Válaszol az Úr tankönyv alapján -- megismerkedtek a legfontosabb ószövetségi részletekkel. A liturgiában az olvasmányok hároméves ciklusában (A B C évek) ennél sokkal több részlet kerül elô. Ennek megfelelôen az 5. osztályban a Liturgia anyagát hasznosan ki lehet egészíteni azokkal az ide illô szentírási olvasmányokkal, amelyek feldolgozására a 4. osztályban nem jutott elegendô idô.

Ennek -- az Országos Hitoktatási Bizottság által készített hitoktatás kerettanterv szellemében készült -- és a sorozat ezt követô hittankönyveinek kiadására vállalkozott a Márton Áron Kiadó, miután azt az illetékes gyôri püspök kísérleti hittankönyvként engedélyezte.

Ehhez a hittankönyvhöz Munkafüzet is készül, igény esetén ezt is megjelentetjük.

1999. Pünkösdjén

Rédly Elemér

az Országos Hitoktatási Bizottság igazgatója


ISTEN NÉPE ÜNNEPEL

(I. témakör)


1. Miért járunk templomba? -- I. témakör
1. Miért járunk templomba?	I. témakör
Több mint egymilliárdnyian élünk a világon, köztük mintegy hét millióan Magyarországon, akiket a római katolikus Egyház szertartása szerint kereszteltek meg. Ezért mi római katolikus vallásúak vagyunk. A keresztség által a Mennyei Atya gyermekei és a mennyország örökösei lettünk. Nem jó az embernek egyedül -- olvashatjuk a Teremtés könyvében. -- Te is voltál már biztosan magányos. Vagy talán most is annak érzed magad? Ne csüggedj, mert a legjobb barát maga Jézus. Ô téged választott, nem fog elhagyni, veled van mindennapjaidban, örömödben és bánatodban egyaránt. Jézus követôit, barátait keresztényeknek nevezzük.

A templomban az Oltáriszentségben[1] jelenlévô Úr Jézussal és az ôt keresô és szeretô emberekkel találkozunk. Jézus mindig csendben szól hozzánk. Hogy meghalljad a szavát teremtsd meg a csendet magad körül. Nyílj meg felé, figyelj Rá! A templomban vele találkozunk. Az evangéliumban ô szól hozzánk. A szentáldozás során szívünkbe költözik és elkísér bennünket mindennapjaink során. -- Amikor imádkozunk, a Jóistennel beszélgetünk. Aki énekel, kétszeresen imádkozik. Nagyon sok szép ôsi egyházi énekünk van. Igyekezz ezekbôl minél többet megismerni!

Isten ,,fogadóórája'' határtalan.
Ô meghallgat mindenkor minden imát, amelyet a bizalom sugall.
P. Leppich

A helyes templomi viselkedés

Ha templom elôtt vagy útszéli kereszt elôtt haladunk el, magunkban köszöntjük az Úr Jézust: ,,Dicsértessék a Jézus Krisztus!''. Így üdvözöljük az egyházi személyeket is, akik ,,Mindörökké! Amen.''-nal köszönnek vissza. Figyeld meg, hogy a felnôttek ilyenkor -- persze akik ezt még gyerekfejjel megtanulták -- megemelik kalapjukat, vagy a templom elôtt egyszerûen keresztet vetnek magukra. Úgy illik, hogy a férfiak (fiúk) a templomba fedetlen fôvel lépnek be.

A szenteltvíztartónál -- kezünket a szenteltvízbe mártva -- ezzel emlékezünk keresztségünkre, s egyben bûnbánatunkat is kifejezzük.

Majd az Oltáriszentség felé térdet hajtunk, amikor is jobb térdünkkel a bal boka mellett megérintjük a földet. A padba beülve fôhajtással köszöntjük a már ott lévô híveket.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 163/1 Itt jelen vagyon az Istennek Fia, itt jelen vagyon feláldozott Bárány, itt jelen vagyon erôs, igaz Isten: a Jézus Krisztus! Amen.
Jól jegyezd meg!
A szenteltvíztartónál nem hajtunk térdet, csak keresztet vetünk.
A pad mellett, ahová leülni szándékozunk, térdet hajtunk az Oltáriszentség felé (de nem vetünk keresztet).
Keresztvetés és térdhajtás együtt helytelen gyakorlat!

174. Mi jelzi templomainkban, hogy az Úr Jézus az Eukarisztiában jelen van?
Templomainkban az örökmécses jelzi, hogy az Úr Jézus az Eukarisztiában jelen van.
175. Hogyan köszöntjük az Úr Jézust az Oltáriszentségben?
Az Úr Jézust térdhajtással köszöntjük az Oltáriszentségben.

A testtartások jelentése a liturgiában

Ha az iskolában a tanár vagy más felnôtt belép az osztályba, mindannyian felállunk. A felállással tiszteletünket fejezzük ki valaki iránt. A szentmise elején és végén a misézô papot tiszteljük meg azzal, hogy állunk, amíg a ministránsokkal együtt az oltárhoz vonul. Állva fejezzük ki bûnbánatunkat, hitvallásunkat. Az evangéliumban a hozzánk szóló Jézust tiszteljük meg, amikor állva hallgatjuk végig tanítását. A Miatyánkot, az Úr Jézus tanította nekünk. Mennyei Atyánk iránti tiszteletbôl felállunk, amikor a szentmisében ezt imádkozzuk.

A térdhajtással Isten elôtti kicsinységünket, bûnbánatunkat, imádásunkat és alázatunkat fejezzük ki. Nagyon oda kell figyelnünk arra, hogy a templomban hogyan mozgunk. Nem illik rohanni, lökdösôdni, hátranézni.

Jól jegyezd meg!
A járás módja a liturgiában a ,,vonulás'', mely egyenletes, nem sietô, hátra soha nem lépô mozgást jelent.
Kéz- és testtartásunk legyen imádságos és összeszedett!
Nem illik a templomban egymással beszélgetni, oda nem illô dolgokkal foglalkozni.
A cukorka és a rágógumi nem való a templomba!

A körmenetben egymásra figyelve, rendezett sorokban haladunk. Nem mindegy, hogyan képviseljük az Úr Jézust az emberek elôtt! A Szentháromság, Jézus, Szûzanya és a szentek nevének említésekor -- pl. akire emlékezünk a szentmisében -- meghajtjuk a fejünket. Az oltár elôtt -- ha nincs rajta oltárszekrény az Oltáriszentséggel -- meghajolva fejezzük ki tiszteletünket. Az ülés a befogadó és figyelmes hallgatás, valamint a rendes együttimádkozás vagy éneklés testtartása.

Beszélgetni nem illik a templomban, mert zavarod az imádkozó embereket.
A templom Isten háza, ahol a hívek Istennel beszélgetnek, ezért ott a csend és áhítat uralkodik.


2. A liturgikus ünneplés -- I. témakör
2. A liturgikus ünneplés	I. témakör

Rohanó világunkban sokak számára szinte egybefolynak a napok. Nincs megállás, az emberek sietnek, hajszolják a pénzt, hogy minél többet tudjanak magukra költeni. Ez hosszú távon sok jót nem ígér. Az ünnepnapok kiemelkednek a hétköznapok sorai közül. Tudni kell ,,megállj''-t parancsolni önmagunknak. A teremtés ,,hat napja'' után a ,,hetedik napot'' a Teremtô pihenéssel töltötte el. Ezt az életritmust adta az embereknek is. Az okos, értelmes ember a hét egy napját az Istennek és a pihenésnek szenteli. Keresztény életünkben az ünneplés lényege, hogy Jézussal együtt emlékezünk, hálát adunk, és áldását kérjük életünkre és munkánkra.

Az ünnepeket különbözô módon csoportosíthatjuk. A fôünnepek közül kiemelkedik a húsvét és a karácsony. Az ünnepek közé soroljuk az Úr Jézus és a Szûzanya néhány ünnepén kívül az apostolok ünnepét is. (Péter-Pál június 29.) Az ünneplés csoportjába tartoznak a világnapok. (pl. a betegek világnapja február 11.)

Boldog az a nép, amely ünnepelni tud.

127. Mi a liturgia?
A liturgia Isten népének közös, nyilvános istentisztelete, amelyben a Szentlélek által Krisztus folytatja Egyházában megváltásunk mûvét.
129. Mit történik a liturgiában?
A liturgiában a megdicsôült Krisztus van jelen, általa és vele áldjuk és imádjuk az Atyaistent. A földi liturgiában a mennyei, örök liturgiának leszünk részesei, és annak elôízét élvezzük.
370. Miért a liturgia az Egyház legfontosabb imádsága?
A liturgia azért az Egyház legfontosabb imádsága, mert minden más imádság erre irányul, és ebbôl meríti erejét.
130. Melyek a liturgikus imádságok?
A liturgikus imádságok: a szentmise, a zsolozsma és a szentségek ünneplése.


3. Az ószövetségi nép nagy ünnepei --I. témakör
3. Az ószövetségi nép nagy ünnepei	I. témakör
Az ószövetségben számos ünnep alakult ki. Ezeken az ünnepeken megemlékeztek Izrael népének valamely nagy történelmi eseményérôl. Aki csak tehette, elzarándokolt a jeruzsálemi Templomba, és részt vett a sokszor több napig tartó ünnepségsorozaton. A Templom udvarán álló oltáron mutatták be a papok vezetésével az ilyenkor szokásos és a Törvényben elôírt áldozatokat. Az ószövetségi papok feladata volt még a tanítás és a Templom javainak kezelése, felügyelete. (Mindezeket nem szabad összetéveszteni a mai értelemben vett lelkipásztori teendôkkel!)

Családi ünnep -- Pászka ünnep

Évszázadokon át a zsidók Egyiptomban éltek. Az utolsó idôszakban az egyiptomiak rabszolgasorsba taszították ôket. Reményvesztett helyzetében ekkor Izrael népe Istenhez fohászkodott. Jahve meghallgatta  népének jajkiáltását. Mózes személyében olyan vezetôt adott, aki a nép élére állva kivezette ôket a szolgaságból. Ez az örvendetes esemény mélyen belevésôdött az emberek emlékezetébe, családi és templomi életébe egyaránt. Húsvétkor a zsidók a szabadulásra emlékeznek. Véget ért a rabság kora, Mózes vezetésével elindult Isten népe az Ígéret Földje felé. Az ünnepet ôk Pászka ünnepnek hívják (Pászka azt jelenti: átvonulás. Az akkor használatos kovásztalan kenyeret is így nevezték). -- Jézus pere és keresztre feszítése ezen ünnepi készülôdés idejére esett. Az Ô halálával és feltámadásával a húsvét nekünk keresztényeknek új értelmet adott!

Néhány jelentôsebb ünnep a jeruzsálemi Templomban

Pünkösd

A hálaadás és a szövetségkötés ünnepe. Korábban aratási ünnep, melynek során hálát adtak a termésért. Késôbb kiegészült a szövetségkötés megünneplésével. A Sínai-hegyen Isten átadta Mózesnek a Tízparancsolatot és a többi törvényt. A nép ujjongó örömmel elfogadta ezeket. Az Úr szövetséget kötött népével. Húsvét után ötven nappal ezen a napon szállt le a Szentlélek az apostolokra, akik tanúságot tettek Jézus mellett. Szent Péter pünkösdi beszéde után mintegy háromezer ember megkeresztelkedett. Mi keresztények ezen a napon a Szentlélek eljövetelére, az Egyház születésére emlékezünk.

Aki az igazságot keresi, Istent keresi.
Akár világos számára, akár nem.
Edit Stein

Templomszentelés: (Hanukka)

Kr.e. 167-ben Antiohusz Epifánész szír-görög uralkodó a jeruzsálemi Templomban fölállíttatta a pogány Zeusz szobrát, a Tóra törvényeit érvénytelennek nyilvánította, ezzel megfosztotta a zsidókat vallási és szellemi életüktôl. A kirobbanó szabadságharcban a zsidók Kr.e. 164-ben visszafoglalták a Templomot, újra szentelték és felavatták a szentélyt. A héber Hanukka szó felavatást jelent.

A zsinagógai istentisztelet

Zsinagógák (imaházak) már a régi idôkben is mûködtek. A jeruzsálemi Templom pusztulása után még nagyobb szerepük lett a zsidóság életében. A zsinagóga a közös imádság és az Írások magyarázatának helye volt. Minden felnôtt férfi, aki tudott írni és olvasni jelentkezhetett, hogy fölolvasson az Írásokból és értelmezze azokat. Hétrôl hétre itt gyûltek össze a szabbat (szombat) megünneplésére. Nehemiás próféta így számol be az istentiszteletrôl:

   Akkor egy emberként összegyûlt az egész nép... Felszólították Ezdrás papot, hogy hozza elô Mózes törvénykönyvét, amelyet az Úr rendelt Izraelnek. Akkor Ezdrás a férfiak, a nôk és mindazok gyülekezete elé tárta a törvénykönyvet, akik meg tudták érteni... Reggeltôl délig olvasott belôle a férfiaknak, a nôknek és mindazoknak, akik meg tudták érteni. Az egész nép figyelt a törvény könyvére. Ezdrás írástudó felállt az erre a célra készült faállványra... Kinyitotta a könyvet az egész nép szeme láttára -- magasabban állt ugyanis, mint a nép --, s amikor kinyitotta, az egész nép felállt. Akkor Ezdrás áldotta az Urat, a nagy Istent, s az egész nép kitárt kézzel ráfelelte: ámen, ámen, ámen, majd mélyen meghajoltak, s földre borulva imádták az Urat. Kifejtették a törvényt a népnek. Közben a nép a helyén állt. Ezdrás felolvasott az Isten törvénykönyvébôl, lefordította és megmagyarázta az értelmét, úgyhogy meg is értették, amit felolvasott. (Neh 8,1.)

Jézus a zsinagógában

Jézus a Lélek erejével visszatért Galileába. Híre elterjedt az egész környéken. Tanított a zsinagógákban, és mindenki magasztalta. Amikor Názáretbe ért, ahol nevelkedett, szombaton szokása szerint bement a zsinagógába, és felolvasásra jelentkezett. Izajás próféta könyvét adták neki oda. Szétbontotta a tekercset, épp azon a helyen, ahol ez volt írva:

   ,,Az Úr lelke van rajtam, azért kent fel engem, hogy örömhírt vigyek a szegényeknek. Elküldött, hogy hirdessem a foglyoknak a szabadulást, a vakoknak a látást, hogy szabadon bocsássam az elnyomottakat, és hirdessem az Úr kegyelmének esztendejét.'' Összetekerte az Írást, átadta a szolgának és leült. A zsinagógában minden szem rászegezôdött. S elkezdte beszédét: ,,Ma beteljesedett az Írás, amit az imént hallottatok.'' Mindenki helyeselt neki, és csodálkozott a fönséges szavakon, amelyek ajkáról fakadtak. ,,De hát nem József fia?'' -- kérdezgették. Így szólt hát hozzájuk: ,,Biztosan ezt a mondást szegezitek majd nekem: Orvos, magadat gyógyítsd! A nagy tetteket, amelyeket -- mint hallottuk -- Kafarnaumban végbevittél, vidd végbe itt, a hazádban is!'' Majd így folytatta: ,,Bizony mondom nektek, hogy egy prófétát sem látnak szívesen a saját hazájában.'' (Lk 4,18-4,24.)

Ha van Szentírásod, Képes Bibliád, nyisd ki te is!
Olvass belôle lehetôleg minden nap!
Ha még nincs, próbáld meg beszerezni, késôbb is hasznát veszed!

A legrégebbi bôr- és papírtekercsek, amelyek a Bibliát tartalmazzák -- a Holt-tenger partján találták -- Kr.e. 25-bôl valók.

A legrégebbi ismert Újszövetségi Szentírás kézirat maradvány a Kr.u. 125-150 közötti évekbôl való. A szövegtöredék János evangéliumának másolata görög nyelven.


4. Jézus a jeruzsálemi Templomban -- I. témakör
4. Jézus a jeruzsálemi Templomban	I. témakör

Jézus bemutatása a Templomban

   Amikor elteltek a tisztulásnak a Mózes törvényében megszabott napjai, szülei felvitték Jeruzsálembe, hogy bemutassák az Úrnak, s bemutassák az áldozatot, ahogy az Úr törvénye elôírta: egy pár gerlicét vagy két galambfiókát. Volt Jeruzsálemben egy Simeon nevû igaz és istenfélô ember. Várta Izrael vigaszát, és a Szentlélek volt rajta. Kinyilatkoztatást kapott a Szentlélektôl, hogy addig nem hal meg, amíg meg nem látja az Úr Fölkentjét. A Lélek indítására a templomba ment. Amikor a szülôk a gyermek Jézust bevitték, hogy a törvény elôírásának eleget tegyenek, karjába vette és áldotta az Istent ezekkel a szavakkal: ,,Most bocsásd el, Uram, szolgádat, szavaid szerint békében, mert látta szemem üdvösségedet, melyet minden nép színe elôtt készítettél, világosságul a pogányok megvilágosítására, és dicsôségül népednek, Izraelnek.'' Apja és anyja csodálkoztak azon, amit fiukról mondott. Simeon megáldotta ôket, és így szólt anyjához, Máriához: ,,Íme, ô sokak romlására és sokak feltámadására lesz Izraelben, jel lesz, amelynek ellene mondanak -- a te lelkedet is tôr járja át --, hogy kiderüljenek sok szív titkos gondolatai.'' Miután így eleget tettek az Úr törvényének, lementek galileai városukba, Názáretbe. A gyermek pedig nôtt és erôsödött, bölcsesség töltötte be, és az Isten kegyelme volt rajta. Szülei minden évben fölmentek Jeruzsálembe a húsvét ünnepére.'' (Lk 2,22-2,41)

	Énekeljünk!	Hozsanna 163/1 Ki negyven nap elôtt üdvösségünkre lejöttél az égbôl bûnös földünkre, szállj be lelkünk hajlékába, ó világ világossága.

A tizenkét éves Jézus a Templomban

A húsvét megünneplése minden zsidó férfi számára a tizenkettedik évtôl kötelezô volt. A mózesi Törvény a 12. évet tartotta annak a kornak, amikor a gyermeket már felnôttként kell kezelni, s ezért már ô is köteles böjtölni. (Abban az idôben a keleti népek gyermekei hamarabb serdültek, s általában az emberek rövidebb ideig éltek.) A Jeruzsálembe tartó ünnepi zarándokok csoportokat, karavánokat alkottak. Külön mentek a férfiak, a nôk és a gyermekek. Néha több km-re is elhúzódott egy-egy nagyobb város úti társasága, úgyhogy így nehéz volt bárkit is megtalálni. Jézus a Templom valamelyik oszlopcsarnokában volt, és ott hallgatta a rabbik elôadásait, vitatkozásait, alkalomadtán maga is belekapcsolódott kérdéseivel. Itt nyilvánította ki elôször istenségét, amikor az Istent Atyjának nevezte.

   Amikor Jézus tizenkét éves lett, szintén fölmentek, az ünnepi szokás szerint. Az ünnepnapok elteltével hazafelé indultak. A gyermek Jézus azonban Jeruzsálemben maradt, anélkül hogy szülei tudták volna. Abban a hitben, hogy az úti társaságban van, mentek egy napig, és keresték a rokonok és ismerôsök között. Amikor nem találták, visszafordultak Jeruzsálembe, hogy keressék. Három nap múlva akadtak rá a templomban, ott ült a tanítók közt, hallgatta és kérdezgette ôket. Akik csak hallgatták, mind csodálkoztak okosságán és feleletein. Amikor meglátták, csodálkoztak. Anyja így szólt hozzá: ,,Gyermekem, miért tetted ezt velünk? Íme, atyád és én szomorúan kerestünk.'' Ezt felelte: ,,De miért kerestetek?'' Nem tudtátok, hogy nekem Atyám dolgaiban kell lennem?'' Ám ôk nem értették meg ezeket a hozzájuk intézett szavakat. Velük ment hát, lement Názáretbe, és engedelmeskedett nekik. Szavait anyja mind megôrizte szívében. Jézus meg gyarapodott bölcsességben, korban, s kedvességben Isten és az emberek elôtt. (Lk 2,42-52)

Egyért könyörgök az Úrhoz, csak egyet kérek, hogy hajlékában lakjam, amíg élek.
Érezzem, mily édes az Isten, és templomába járjak!
26. zsoltár

Jézus nyilvános mûködése

Harmincéves korában kezdett el tanítani. Tanított tereken, hegytetôn, réteken. Ételt, italt adott, betegeket gyógyított. Óvta tanítványait a farizeusok képmutatásaitól. Egy alkalommal a Templom bejáratánál figyelte, ki hogyan adózik. Sok gazdag látványosan sokat dobott a perselybe.

A szegény asszony kétfillérje

   Föltekintett és figyelte, hogyan dobják a gazdagok adományaikat a templom perselyébe. Közben látta, hogy egy szegény özvegy két fillért dobott be. Erre megjegyezte: Bizony mondom nektek, hogy ez a szegény özvegy többet dobott be, mint bárki más. Mert a többiek feleslegükbôl adták az adományt, ô azonban mind odaadta, ami szegénységétôl telt: egész megélhetését. (Lk 21,1)

A Templom területén, az asszonyok udvarában volt a kincstár, s itt volt elhelyezve a persely, ahová a hívôk alamizsnáikat tették. Egy özvegy bedobta oda mindenét: két fillért. Igen kicsi összeg volt az özvegy alamizsnája, de mégis többet ért mindennél, mert ez volt minden vagyona.

Életstílus
Semmi jóakaratú törekvést vissza nem utasítani.
Együtt dolgozni azokkal, akik elkötelezték magukat.
A közösség érdekében dolgozni.
Vállalni az összjátékot munkatársainkkal, barátainkkal.
Nagyvonalúan részt vállalni az anyagi terhekbôl.
J.L. Lebret

A Templom megtisztítása

   A zsidók húsvétjának közeledtével Jézus fölment Jeruzsálembe. A templomban kalmárokat talált, akik ökröt, juhot és galambot árultak, valamint pénzváltókat, akik ott telepedtek le. Kötélbôl ostort font, és mind kiûzte ôket a templomból, juhaikkal és ökreikkel együtt, a pénzváltók pénzét szétszórta, asztalaikat felforgatta, a galambárusoknak meg azt mondta: ,,Vigyétek innét ezeket, ne tegyétek Atyám házát vásárcsarnokká!'' Tanítványainak eszükbe jutott az Írás szava: ,,Emészt a házadért való buzgalom.'' A zsidók azonban szót emeltek, ezekkel a szavakkal fordultak hozzá: ,,Miféle csodajelet mutatsz, hogy ezt mered tenni?'' Jézus azt válaszolta: ,,Bontsátok le ezt a templomot, és harmadnapra fölépítem.'' A zsidók ellene vetették: ,,Negyvenhat esztendeig épült ez a templom, s te három nap alatt újjáépítenéd?'' De ô saját teste templomáról beszélt. (Jn 2,13--21.)

A Templomnak volt egy külsô udvara, melybe a pogányok is beléphettek, azonban ennek ellenére szent hely volt. Itt gyülekeztek össze a nagy zarándokünnep alkalmával az árusok és a pénzváltók, akik az ünnepi áldozatokhoz szükséges állatokat árusították, és a különbözô bálványképekkel díszített pogány pénzeket váltották át zsidó pénzre. Szinte hihetetlen, hogy a kereskedôk tûrték üzletük felforgatását és megszüntetését. Jézusból azonban olyan isteni erô áradt ki, oly természetfölötti fönség, hogy szó és ellenállás nélkül takarodtak ki az árusok a Templomból.


5. Az ôsegyház liturgiája -- I. témakör
5. Az ôsegyház liturgiája	I. témakör

Az elsô idôkben a keresztényeknek még nem voltak templomaik. Az utolsó vacsora termében jöttek össze, ilyenkor imádkoztak, beszélgettek, az Úr Jézus tanításait idézték föl. Az apostolok és a hívôk szoros egységet alkottak. Egyelôre még nem szakadtak el a zsidóságtól, szombatonként eljártak még a zsinagógákba imádkozni. A kenyértörést a hét elsô napján végezték, Jézus halálára és feltámadására emlékezve. Így lett a hét elsô napjának neve az Úr napja, a vasárnap. (Vö. ApCsel 20,7.)

A tanítványok halála utáni idôkben is kitartottak az apostolok tanításában, közösségében, a kenyértörésben és az imádságban. Ezért Egyházunkat apostolinak nevezzük. A zsidóknál a kenyér volt az egyik legfôbb táplálék. Ezt imádság közben egymás közt megosztva kezdték a lakomát. Innen ered a kenyértörés kifejezés. Ezt az elnevezést a keresztények átvették. Eleinte az eukarisztikus lakoma még kapcsolatos volt a szeretetlakomával, amit agapé-nak hívtak. A keresztények a szegényeket önkéntes adományokkal segítették. Közös volt mindenük. Késôbb -- amikor már nem fértek el az utolsó vacsora termében -- a kenyeret házaknál törték meg, s örömmel és egyszerû szívvel vették magukhoz az ételt, az Úr Jézus szent testét. Dicsôítették az Istent, és az egész nép szerette ôket.

Kedves szokás ma is, hogy egy születésnap vagy névnap alkalmával vendégül látjátok legjobb barátaitokat. A köznyelvben ezt (baba)zsúrnak nevezik. Az elsô keresztények után nevezzük inkább AGAPÉ-nak (szeretetlakomának)! Jó?

Szertartás és rítus

Isten a Sínai-hegyen megparancsolta: Uradat és Istenedet imádd! Ez a parancs nemcsak az egyes embereknek, hanem a közösségeknek is szól. Az emberek minden idôben tartottak közös istentiszteleteket. Az ószövetségben Isten Mózes által maga szabta meg az istentisztelet rendjét. Az újszövetségben az istentisztelet rendjének megállapítását az Anyaszentegyházra bízta. A szertartások rendje a történelem során fokozatosan alakult ki. Régen a nép nyelvén végezték. A legelterjedtebb népi nyelv az apostolok korában a görög és a latin volt. Napjainkban szerte a világon újra a nép nyelvén végzik a szertartásokat. A latin ma is az egész Anyaszentegyház hivatalos nyelve. Egy-egy nagyobb (nemzetközi) egyházi ünnep keretében ma is találkozhatunk latin nyelvû szentmisével. A felnôttek egy része ismeri ezeket, hiszen az ô gyerekkorukban ez volt a természetes mindenütt, így nálunk is. Hogy alkalomadtán ti is be tudjatok kapcsolódni egy latin nyelvû szentmisébe, a legfontosabb latin nyelvû részeket megtanuljuk. Miután megismerted szépségét, bárhol a világban otthon érezheted magad a keresztények közösségében. A közös latin nyelv kifejezi az Egyház egységét.

A legismertebb latin szövegek

(hogy könnyebben megtanuld, fonetikusan is leírtuk)

Katolikus keresztény köszöntés

-- Laudetur Jesus Christus! (Laudétur Jézusz Krisztusz) -- Dicsértessék a Jézus Krisztus!

-- In aeternum! Amen. (In éternum Ámen!) -- Mindörökké! Ámen.

A keresztvetés

+ In nonime Patris et Filii et Spiritus Sancti. Amen -- (In nómine Pátrisz et Fílii et Szpíritus Szánkti Ámen)

+ Az Atya, a Fiú és a Szentlélek nevében. Ámen.

Gyakori liturgikus szövegek

Dominus vobiscum! (Dóminusz vóbiszkum) -- Az Úr legyen veletek!

Et cum spiritu tuo! (Et kum szpíritu tuó) -- És a te lelkeddel!

Oremus! (Órémusz!) -- Könyörögjünk!

Kyrie eleison (Kírje elejszon) -- Uram irgalmazz!

Christe eleison (Kriszte elejszon) -- Krisztus kegyelmezz!

Per dominum nostrum Jesum Christum... (Per dóminum nosztrum Jézum Krisztum...) -- A mi Urunk Jézus Krisztus által...

Per omnia saecula saeculorum... (Per omnia székula székulórum) -- Mindörökkön örökké...

Deo gratias! (Deo gráciász!) -- Istennek legyen hála!

Sanctus (Szanktusz) -- szent

Agnus Dei (Ágnusz Dei) -- Isten Báránya

Ite, missa est! (Íte, missza eszt) -- Menjetek, elbocsátás van! (Átvitt értelemben: menjetek, küldetéstek van!)

Benedicamus Domino! (Benedikámusz Dóminó) -- Áldjuk az Urat!

Requiescant in pace. (Rekvieszkánt in páce) -- Nyugodjanak békében.

Miatyánk

Pater noster, qui es in caelis, sanctificetur nomen tuum, adveniat regnum tuum, fiat voluntas tua sicut in caelo et in terra. Panem nostrum quotidianum da nobis hodie. Et dimitte nobis debita nostra, sicut et nos dimittimus debitoribus nostris, et ne nos inducas in tentationem, sed libera nos a malo. Amen.

(Páter noszter kvi esz in célisz, szanktificétur nómen tuum, adveniat regnum tuum, fiát voluntász tuá szikut in céló et in terrá. Pánem nosztrum kvotidiánum dá nóbisz hodié. Et dímitte nóbisz débita nosztra, Szikut et nósz dímittimusz débitóribusz nosztrisz, Et né nósz indúkász in tentációnem, Szed líberá nósz á máló. Ámen.)

Latin Üdvözlégy

Ave Maria, gratia plena, Dominus tecum, benedicta tu in mulieribus, et benedictus fructus ventris tui, Jesus. Sancta Maria, Mater Dei, ora pro nobis, peccatoribus, nunc, et in hora mortis nostrae. Amen.

(Áve Mária grácia pléna, Dominusz tékum, benedikta tú in mulieribusz, et benediktusz fruktusz ventrisz tui, Jézusz. Szánktá Máriá, Máter Dei, órá pró nóbisz, pekkátóribusz, nunk, et in hórá mortisz nosztré. Ámen.)

128. Mi a szertartás?
A szertartás a liturgia végzésének az Egyház által meghatározott rendje.
93. Mit jelentenek a különbözô rítusok az Egyházban?
A rítusok azt jelentik, hogy az azonos hitet valló katolikus keresztények saját egyházi törvényeik, böjti fegyelmük és szertartásaik által vallják meg hitüket.
94. Milyen rítusú katolikus keresztények élnek Magyarországon?
Magyarországon latin, görög és örmény rítusú katolikus keresztények élnek.
176. Hogyan köszöntik a görög és örmény rítusú katolikusok az Eukarisztiát?
A görög és örmény rítusú katolikusok mély meghajlással (metánia) köszöntik az Eukarisztiát.

Nyugtalan a mi szívünk, Uram,
amíg benned meg nem nyugszik.
Szent Ágoston

Az elsô századokban az ôsi liturgia rítusa az apostolok példáját követve lényegében egységes volt Keleten és Nyugaton. A IV. századtól kezdve fokozatosan fejlôdött ki a két nagy rítus.

Keleten gazdagabbak a szertartások, több körmenet és incenzálás (tömjénezés) jellemzi. Imáik megfogalmazása dogmatikus, magasztos, a nyugatiaknál bôbeszédûbb. Szertartásaikat a nép nyelvén végzik. A szentmisén és a zsolozsmán kívül más áhítat-gyakorlat nincs. A szentmiséhez kovászos kenyeret használnak.

131. Mi a zsolozsma?
A zsolozsma az Egyház hivatalos közösségi imádsága. Legfontosabb részei a reggeli és az esti dicséret.

Nyugaton a liturgia elvontabb, kevésbé rajongó. Az imák rövidebbek, egyszerûbbek, elmélkedésre késztetôk. A nyelv kezdetben a görög, majd késôbb a latin lett. A szentmise bemutatásánál kovásztalan kenyeret használnak.

A liturgikus közösség vezetôje

Jézus Krisztus Egyházat alapított, melynek vezetôjévé Szent Péter apostolt tette. Szent Péter mai utóda a római pápa. Az Úr Jézus ezekkel a szavakkal küldte apostolait:

   Menjetek tehát, tegyétek tanítványommá mind a népeket! Kereszteljétek meg ôket az Atya és a Fiú és a Szentlélek nevére, és tanítsátok meg ôket mindannak a megtartására, amit parancsoltam nektek. S én veletek vagyok mindennap, a világ végéig. (Mt 28,19-20)

A püspökök az apostolok utódai, az egyes egyházmegyék fôpásztorai egységben a pápával. A püspököket a papok és a diakónusok segítik munkájukban. Ôk egy-egy liturgikus közösség vezetôi, küldetésüket Jézustól kapták. A papi hatalmat kézrátétel és imádság kíséretében az egyházi rend szentségének kiszolgáltatásakor kapták meg. Az Egyház alaptevékenységei a tanítás, igehirdetés (tanítói küldetés), a megszentelés, liturgia (papi tevékenység) kormányzás, vezetés (lelkipásztori szolgálat) és a communió (szeretetközösség) megvalósítása.

	Énekeljünk!	Hozsanna 275/1 Hol Szent Péter sírba téve És Rómának dobog szíve, Ezrek ajkán, ezer nyelven Hô ima zeng édesdeden: Tartsd meg, Isten, szent atyánkat, Krisztusnak helytartóját!
Az Isten közelebb van hozzánk, mint saját magunk.
Szent Ágoston

Az Egyház, a keresztények közössége, akkor lesz igazán láthatóvá, amikor Isten népe tevékenyen részt vesz a liturgikus ünnepségeken, legfôképpen az Eukarisztia megünneplésében, élén a püspökkel vagy az ôt helyettesítô lelkipásztorral. (Az apostoli küldetést minden keresztény ember megkapta.)

Ez a küldetés minden keresztény ember számára kötelezettséggel jár. ,,Veletek vagyok keresztény, értetek vagyok püspök'' -- mondotta Szent Ágoston. A tulajdonképpeni vezetô az Úr Jézus Krisztus. (Vö. Mt 23,9)

Liturgikus szolgálatok

A szertartások során különféle szolgálatokkal találkozunk. A ministránsok a pap mellett kisebb feladatokat végeznek a szentmise, a szentségek és az egyéb szertartások során. Rendszerint fiatalok, elsôsorban fiúk ministrálnak. A ministráns elnevezés a latin ministrare szóból származik, melynek jelentése: szolgálni. A ministráns szolgálatra testben és lélekben is fel kell készülni. A jó ministráns rendszeretô, pontos, tiszta, megbízható és kitartó.

A lektor, vagy más néven a felolvasó, a szentírási szakaszok, közös könyörgések felolvasásával megbízott személy. Az olvasmányt, szentleckét bárki fölolvashatja, azonban az Evangéliumot -- Jézus örömhírét -- csak pap vagy felszentelt diákonus olvashatja föl.

A liturgikus közösség elôénekese a kántor. Feladata az énekesek, a népének vezetése, melynek során az éneket hangszeren kísérheti. -- Sok templomban a sekrestyés készíti elô a liturgiához szükséges kellékeket, de megtehetik ezt gyakorlott ministránsok is.


6. Ünnepek a családban -- I. témakör
6. Ünnepek a családban	I. témakör

Egyházi ünnepek

A család a földön élô keresztények, a katolikus Egyház legkisebb közössége. A keresztény családok példaképe a názáreti Szent Család. Szent József és a Szûzanya a rájuk bízott isteni gyermeket elvitték a Templomba, ahol bemutatták az Úr törvénye szerinti áldozatot. A keresztény szülôk feladata, hogy gyermekeik keresztény nevelésérôl az Egyház által adott tanítás szerint gondoskodjanak. Személyes jó példájukkal segítsék gyermekeiket abban, hogy igaz hitû keresztényekké váljanak. Nagyon fontos, hogy szüleitekkel jó kapcsolatot alakítsatok ki! Engedelmeskedjetek szüleiteknek!

Imakönyvem

Írta: Reviczky Gyula

Aranykötésû imakönyvet Hagyott rám örökül anyám, Kis Jézus ingben, glóriában Van a könyv elsô oldalán. Sok év elôtt egyik sarokba Beírta jó anyám nevét, Lehajtom a betûkre fômet, Hogy fölidézzem szellemét.	Irott imádság töredéke Mellett van az anyám haja, Emitt egy szentnek vézna képe S egy régi, halvány Mária. Elnézem... Éppen így viselt meg A sors azóta engemet. Sokszor szeretnék sírni, hogyha Nem szégyelném a könnyeket.
Nekem úgy tetszik, hogy csak egyszer Fehér ruhában láttam ôt. Tavasz volt ép', a kedves ákácz Virágozott a ház elôtt. A lemenô nap fénysugára Reszketett ajkán, zárt szemén. Apám ott állt a ravatalnál, És velem együtt sírt szegény.	Az Úr imádságát ütöm fel (Kísérôm a nehéz úton), S vigasztalást vegyít a kínhoz A te imád, óh Jézusom! Imádság kell a szenvedônek, Akit a sors árván hagyott. Úristen, én nem zúgolódom: Legyen a te akaratod.
Hogy elmosódtak a betûk! Mily Sárgák s kopottak e lapok. Rég' volt, midôn ez imakönyvbôl Még az anyám imádkozott. Kék selyemszállal összekötve Van itt hajambul egy kevés. Aranyos fürteimhez akkor Nem illett még a szenvedés.	Föl nem panaszlom a világnak, Csak szellemednek, jó anyám, Milyen kopár volt ifjúságom, S hogy mennyi bánat szállt reám. Tûrtem, reméltem, megalázva Idegenek közt éltem én; De azt a régi imakönyvet S emléked szentül ôrizém.

A családban keressétek az alkalmat a közös játékra, beszélgetésre! Életünkhöz hozzátartozik a rendszeres imádság. Szép dolog, ha a család együtt tud imádkozni. Erre legjobb idôpont a közös étkezések és a lefekvés elôtti idô. Ehhez persze le kell tudni mondani az esti TV-nézésrôl.

A vasárnapot közös szentmisével és pihenéssel szenteljük meg. Az igazán boldog keresztény gyermek szüleivel együtt megy a vasárnapi szentmisére. Hízelgéssel oly sok mindent el tudtok érni... Ha szüleid nem járnak templomba, próbáld rávenni ôket, hogy a kedvedért, vagy inkább Jézus kedvéért, együtt menjetek. Ha netán szüleid soha nem tanultak hittant, de nyitottak Jézus tanítása iránt, biztasd ôket, hogy felnôttként is lehet pótolni a meglévô hiányosságokat. Ebben katekétád (hitoktatód), és az atya szívesen segít. Mindig voltak (vannak) olyan emberek, akik felnôtt fejjel keresik a kapcsolatot a kereszténységgel. Ôk a hittanulók, más néven katekumenek. A katekumenátus (ismeretszerzô elôadások, beszélgetések) ideje alatt ismerkednek meg Jézus tanításával, készülnek fel a szentségek vételére. Lassan, fokozatosan kapcsolódnak bele a befogadó keresztény közösség életébe. Tanulni soha nem szégyen!

Egyszer egy kisgyerek így imádkozott az esti lefekvés elôtt:
Add Uram, hogy én is TV lehessek!...
Szülei furcsán néztek rá, s megkérdezték
 -- Miért akarsz te TV lenni?
-- Mert akkor többet foglalkoznátok velem! -- hangzott a válasz.

	Énekeljünk!	Hozsanna 159/3 Ó édes Jézus, keresztény családok szent királya, Te vagy, aki a szerelmet s a hûséget megáldja. Oltárod a család éke, szent Szíved a köteléke, A szülôknek példaképe, -- a gyermekek barátja És jóságos királya.

Karácsonykor az Úr Jézus születésnapjára emlékezünk. Ezért a karácsonyfa alatt mindig van betlehem. A szeretet, a béke ünnepe sokat jelent számunkra. Ilyenkor megajándékozzuk egymást. Ha boldog a család, ez a legnagyobb öröm az Úr Jézus számára. A legnagyobb keresztény ünnep számunkra azonban a húsvét, amikor arra emlékezünk, hogy Jézus kereszthalála és feltámadása által megváltotta a világot. ,,Senki sem szeret jobban, mint aki életét adja barátaiért.'' (Jn 15,13)

Családi ünnepek

Szépen megterített asztal mellett együtt a család. Látszólag tökéletes feltételek egy emlékezetesnek ígérkezô családi ünnep megüléséhez. Magyar családjaink kis hányada azonban hiányérzettel ülne így az ünnepi asztalhoz. Hit nélkül is meg lehet ülni a család, a béke és a szeretet ünnepét. De akkor legföljebb magunkat figyelmeztetjük, hogy ezeket az emberi értékeket keresni kell, vagy éppen sóhajtoznunk amiatt, hogy ezek az értékek távoli ábrándok.

A hívô ember ünnepében benne van a személyes Isten, ô teszi képessé a szeretetre, békességre, megbocsátásra és az örömre. Ünnepelni annyi, mint Istennek helyet készíteni életünkben. Ez a hívô ember alapállása.

Nagy öröm a család számára egy kisgyermek születése. Érkezését az egész család várja. A születésnapokat, névnapokat minden évben megünnepeljük. Ilyenkor összejön az egész család. Ajándékokkal, jókívánságokkal halmozzuk el az ünnepeltet. A keresztény ember nem az ajándékok értékére figyel. Számára sokkal többet jelent a megemlékezés, a figyelmesség. Május elsô vasárnapján -- anyák napján -- az édesanyákat, nagymamákat köszöntjük. Megköszönjük nekik, hogy nevelnek, tanítanak, gondoskodnak rólunk. Megfigyelted-e már, hogy édesapád virágcsokorral lepi meg édesanyádat a házassági évfordulón? A huszonötödik házassági évfordulót ezüstlakodalomnak, az ötvenediket aranylakodalomnak nevezzük. Ezt a szép kort -- rohanó világunk ellenére -- egyre több keresztény házaspár éri meg szeretetben és boldogságban. Családjukkal közösen adnak hálát Istennek az együtt töltött boldog és küzdelmes évekért.

Hívô emberként halottainkról sem feledkezünk meg. Sírjukat gondozzuk, imádkozunk értük. Halálozási évfordulójukon, a mennyei születésnapjukon, lelki üdvösségükért szentmisét ajánlunk fel.

Kedvesebb a gyermek szívének egy apró ajándék, amelyet apja szeretetbôl hagy rá örökségül, mint a törvény rendelkezésébôl örökölt hatalmas összeg. Éppen így kedvesebb Isten szívének egy apró cselekedet, amelyet iránta való tiszta szeretetbôl végzünk, mint egy rideg kötelességteljesítésben töltött élet.
Chiara Lubich

   Asszonyok, engedelmeskedjetek férjeteknek, ahogy illik az Úrban. Férfiak, szeressétek feleségeteket, s ne bánjatok durván velük. Gyermekek, fogadjatok szót szüleiteknek mindenben, mert ez kedves az Úr szemében. Apák, ne keserítsétek gyermekeiteket, nehogy kedvüket veszítsék. (Kol 3,18-21)


7. Közösségi ünnepeink -- I. témakör
7. Közösségi ünnepeink	I. témakör

Liturgikus értelemben ünnepelni annyit jelent, mint részt venni abban a közösségi cselekményben, ahol Isten jóságát és irgalmát akarjuk megtapasztalni. Amikor ünnepelünk, ünnepi ruhába öltözünk. Az ünnep lényegében különbözik a hétköznapoktól. Valami más történik. Legtöbbször fényt gyújtunk, amely emeli az ünnep hangulatát. Vendégeket hívunk, mert szeretnénk, ha más is részesülne örömeinkbôl. Az ünnepet jellemzi még az ajándékozás is. Nagyon fontos, hogy jól érezzük magunkat. Kísérheti mindezt ének, játék, tánc és sok-sok beszélgetés. Nem maradhat el az ünnepeinkbôl az ima, az áldás, a jókívánság sem.

Iskolai ünnepeink

Minden évben megemlékezünk a magyar történelem kiemelkedô eseményeirôl.

A keresztény iskolákban szeptember 24-én Szent Gellért püspökre emlékezünk. Ô a magyar oktatás és a katolikus iskolák védôszentje. Velencében született és 1015-ben érkezett hazánk földjére. Elôször Pécsett, majd Székesfehérváron hirdette az evangéliumot, végzett missziós tevékenységet. Szent Imre herceget, az államalapító Szent István király fiát, hét évig nevelte, tanította. Részt vett a magyar egyház megszervezésében. 1046-ban vértanú halált halt. A késôbb róla elnevezett Kelen-hegyrôl a mélybe taszították.

Szent Angéla 1474-ben született Desenzanoban. Az itáliai Brescia városában 1535-ben szerzetesi közösséget alapított. Rendjét a IV. században vértanú halált halt ír királylányról, Szent Orsolyáról nevezte el. Apostoli célkitûzése a leányifjúság nevelése és így a keresztény családok erôsítése. Magyarországon Szelepcsényi György prímás hívására Pozsonyban nyitották meg elsô iskolájukat 1676-ban, melyet hamarosan több is követett. A gyôri orsolyita iskolában 1726-tól az 1948-as államosításig tanítottak. A kommunizmus összeomlása után az iskola az 1993/94-es tanévtôl ismét egyházi intézményként mûködik. Napjainkban (1999) Gyôrben, Sopronban, Budapesten és Dombóváron iskolát, Egerben és Gyôrött kollégiumot mûködtetnek az orsolyita nôvérek, akiket világi munkatársak segítenek.

Hasonló módon minden egyházi iskola történelmének felidézésével alapítójáról emlékezik meg annak ünnepén.

A nem egyházi iskolák vagy osztályok legalább hittani keretek között ünnepeljék meg valamely választott ifjúsági védôszentjük ünnepét, mint pl.: Szent Imre, Szent Margit, vagy emlékezzenek meg valamely újabbkori példaképükrôl, mint pl.: Kaszap István, Salkaházi Sarolta, kiknek szenttéavatása már folyamatban van.

Prohászka Ottokár 1858. október 10-én Nyitrán született. A magyar katolikus egyház egyik legnagyobb szónoka és legkiválóbb fôpapja volt. Lelkigyakorlatai országosan híressé tették. Különös figyelemmel fordult a szegények felé. Részt vett nagyon sok katolikus egyesület, mozgalom irányításában. Megalapította a Szociális Misszió-Társulatot, melynek kezdettôl fogva lelki irányítója volt szóval, tettel és tollal. Székesfehérvári püspökké történt kinevezése után a püspöki székben is mindvégig igénytelen, közvetlen, mindenét másra áldozó ember maradt. Fô célja a lelkek fölserkentése volt. Püspöki jelmondata: Dum spiro spero. Amíg élek remélek. 1927. április 1-jén az Egyetemi-templom szószékén agyvérzést kapott. Utolsó szavai ,,Favete linguis'' -- Legyetek csendben! -- Másnap, április 2-án meghalt. Teste Székesfehérváron a róla elnevezett plébániatemplomban pihen.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 296/1 Szent Gellért püspök, népünk térítôje, hitnek, tudásnak igaz magvetôje. Egyház kertjében bô gyümölcsöt termett: áldjuk a szentet!
	Énekeljünk!	Hozsanna 232/1 Zeng a harang hívó szóval e szép ünnep reggelén. Összegyûltünk oltárodnál, kél szívünkben új remény. Földi bajban, gyötrelemben tûnik, múlik életünk: Áldozatod erejében új életre ébredünk.


8. Foglaljuk össze a tanultakat! -- I. témakör
8. Foglaljuk össze a tanultakat!	I. témakör

Hogyan vegyünk részt az ünneplô Egyház életében?

A vallásgyakorlat elsô lépéseit a családban tesszük meg. Keresztény életünkhöz hozzátartozik, hogy a vasárnapi szentmisén részt veszünk. Az Egyház, a keresztények közössége, akkor lesz igazán láthatóvá, amikor Isten népe tevékenyen részt vesz a liturgikus ünnepségeken -- legfôképpen az Eukarisztia megünneplésében -- élén a püspökkel vagy az ôt helyettesítô lelkipásztorral. Az ünneplés lényege, hogy Jézus velünk van, rá emlékezünk és hálát adunk mindazért, amit tôle kapunk. A templom az Isten háza. Sajátos imádságos hangulatot áraszt. A többnyire évszázados falak vagy a korszerû építészeti megoldások sajátos viselkedési formát kívánnak, melyeket mi is megtanulunk és alkalmazunk.

Ünnepek Jézus idejében is voltak, ô is ünnepelt, ezzel is példát adott követôinek. A liturgikus közösség vezetôje Krisztustól kapott megbízatás alapján vezeti a közösséget és a liturgiát. Néhány liturgikus szolgálatot a hívek is elvégezhetnek, ezáltal tevékenyen bekapcsolódhatnak a szertartásokba. A keresztény családok a mindennapok során sem feledkeznek meg Jézusról. Természetes számunkra a napi imádság és a szeretetszolgálat, a figyelmesség egymás iránt.

A tanév során közös iskolai ünnepeken veszünk részt. Megemlékezünk iskolánk névadójáról, védôszentjérôl, és emlékezünk a történelem jeles napjaira.


Ellenôrizd magad, mire emlékszel!? -- I. témakör
Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?	I. témakör
  1.	Mire emlékeztet bennünket a szenteltvíz?
  2.	Mikor kell felállni az istentisztelet során?
  3.	Milyen szerepe volt a jeruzsálemi Templomnak az ószövetségi nép életében?
  4.	Melyek voltak az ószövetségi nép nagy ünnepei?
  5.	Milyen volt a zsinagógai istentisztelet?
  6.	Sorolj fel olyan eseményeket, amikor az Úr Jézussal a jeruzsálemi Templomban találkozunk!
  7.	Milyen volt az elsô keresztények liturgiája?
  8.	Milyen küldetést kaptak az apostolok, melyek az Egyház alaptevékenységei?
  9.	Milyen szolgálatokat láthatsz el az oltár körül?
10.	Mi jellemzi a boldog, keresztény családot?
11.	Megemlékezel-e családtagjaidról, vagy csak azt várod el, hogy tégedet ünnepeljenek?
12.	Milyen közösségi ünnepeket ismersz?
13.	Ismered-e iskolád névadóját?


Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni -- I. témakör
Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni	I. témakör
  93.	Mit jelentenek a különbözô rítusok az Egyházban?
  94.	Milyen rítusú katolikus keresztények élnek Magyarországon?
127.	Mi a liturgia?
128.	Mi a szertartás?
129.	Mit történik a liturgiában?
130.	Melyek a liturgikus imádságok?
131.	Mi a zsolozsma?
174.	Mi jelzi templomainkban, hogy az Úr Jézus az Eukarisztiában jelen van?
175.	Hogyan köszöntjük az Úr Jézust az Oltáriszentségben?
176.	Hogyan köszöntik a görög és örmény rítusú katolikusok az Eukarisztiát?
370.	Miért a liturgia az Egyház legfontosabb imádsága?

Jegyezd fel!

Édesanyám születésnapja:	19 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Édesanyám névnapja:	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Édesapám születésnapja:	19 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Édesapám névnapja:	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Szüleim házassági évfordulója:	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Keresztelésem napja:	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Névadó védôszentem:	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Védôszentem ünnepe:	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Elsô szentáldozásom napja:	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

Testvéreim születés és névnapja:

19 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	,	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	,	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	,	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	,	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	,	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .	,	. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .


1. A templom az Isten háza -- II. témakör
1. A templom az Isten háza	II. témakör

Ábrahám Morija hegyén mutatta be áldozatát az Istennek. A Krónikák könyve azonosítja ezt a helyet azzal a dombbal, amelyen a jeruzsálemi Templomot építették. (2Krón 3,1) A templom szent hely, ahol Istennel találkozunk, ahová elzarándokolunk. Így tette ezt minden hívô zsidó is. (vö. Jézus a jeruzsálemi Templomban) Az Újszövetség temploma maga Jézus Krisztus, aki közvetít Isten és az ember között. Mi pedig Jézus követôiként titokzatos testének tagjai vagyunk. Szent Pál apostol a korintusiakhoz írt levelében az emberi testet Isten templomának nevezi.

   Nem tudjátok, hogy Isten temploma vagytok, s az Isten Lelke lakik bennetek? Aki lerontja az Isten templomát, azt Isten elpusztítja. Isten temploma ugyanis szent, s ti vagytok az. (1Kor 3,16)

A II. Vatikáni zsinat tanítása szerint a templom Isten népének közösségi helye, ahol a liturgiában legtökéletesebben valósul meg az Isten és az Ô népének, az Egyház tagjainak szeretetközössége, a Communio.

A templomok kialakulása

Tanítványait Jézus az utolsó vacsorára egy terembe hívta össze. Itt alapította meg az Oltáriszentséget. A tanítványok késôbb is itt találkoztak. Az elsô keresztények jelentôsebb magánházaknál gyûltek össze kenyértörésre. Az üldözések idején Rómában föld alatti katakombákban, a keresztények temetkezési helyein is miséztek.

Nagy Konstantin császár 313-ban rendeletben szüntette meg a keresztények üldözését, és több bazilikát (pl. Lateráni) ajándékozott a pápának. A bazilika eredetileg díszes palota, középület volt. Itt tartották a nagyobb vásárokat, gyûléseket. Ezekbôl alakították ki az elsô istentiszteleti helyeket. A Lateráni Bazilika felszentelésének emléknapjáról az egész világon megemlékeznek. Ez a templom Róma püspökének, a pápának a székesegyháza. I. Szilveszter pápa 324. november 9-én szentelte föl a Megváltó tiszteletére. A bazilika, mely a Város és a földkerekség minden templomának anyja és feje, 1305-ig a pápák székhelye volt. Késôbb többször leégett, de mindig újjáépítették. 1726-ban XIII. Benedek pápa szentelte fel újra a Megváltó és Keresztelô Szent János tiszteletére. A Vatikánban élô pápák kötelességüknek tartották, hogy ôsi szokás szerint -- megkoronázásuk, illetve beiktatásuk után -- a Lateráni bazilikába vonuljanak, s ezzel püspöki székesegyházukat birtokba vegyék. A bazilika felszentelésének ünnepérôl egész keresztény világunk megemlékezik, jelezve ezzel szeretet- és egységkapcsolatunkat Rómával. -- Az egyházmegyék ,,anyatemploma'' a püspöki székesegyház, a ,,katedrális'', ahol a püspök ,,katedrája'', azaz ,,tanítószéke'' áll. Az egyházközségek temploma pedig a plébániatemplom. -- Sok régi templom olyan római magánház fölé épült, ahol korábban is tartottak istentiszteleteket. Már Nagy Konstantin idejében szokás volt, hogy a templomot a használatba vétel elôtt ünnepélyesen fölszentelték. Elôírás volt, hogy az oltárba vagy az oltár alá vértanúk ereklyéit helyezték el.

A képen látható ereklye felirata: Szent Marciális vértanú csontjai. Ezt az ereklyét gr. Esterházy Károly egri püspök kapta Rómából, s az új pápai templomnak ajándékozta 1783. október 30-án.

Napjainkban ereklyeként az oltárkôbe valamelyik szent csontdarabját helyezik el, melynek hitelességét okmány igazolja.

A szenteléskor minden templom nevet kap, felszentelésének évfordulóján vagy a névadó szent ünnepén templombúcsút tartanak.

	Énekeljünk!	Hozsanna 253/1 Bemegyek szent templomodba, Uram, a szent oltárhoz, az aranyos oszlopok közt a királyi trónushoz. Színed elôtt leborulok, szegény bûnös elnémulok, égô füstnek illatával, Uram, néked udvarolok.

A templomok belsô felépítése

Az elôcsarnokon keresztül jutunk be a templom hajójába, ahová székeket vagy padokat helyeztek el. Fô szempont, hogy a hívek jól lássák a szentélyt, hogy tevékenyen részt tudjanak venni a liturgikus ünnepségeken.

A szentély középpontjában van az oltár, az áldozati liturgia helye. Felszentelésekor öt helyen tömjént égettek rajta, mely Krisztus szent sebeire emlékeztet. Az oltár Krisztust is jelképezi. Mise elején és végén ezért csókolja meg a pap.

A liturgikus reform napjainkban az asztal formájú oltárt írja elô. A ,,szembe''-oltárnál a pap és a hívek közösen mutatják be az áldozatot. Az oltár mellett másik kiemelt hely az ambó (olvasóállvány). Az ambóról olvassuk az olvasmányokat, a válaszos zsoltárt, a húsvéti öröméneket. Általában innét szól a misézô pap a néphez, innét mondja el a homiliát (szentbeszédet). Az ambó az igeliturgia helye. Minden templom szíve a tabernákulum. Itt ôrizzük az Oltáriszentséget. Az örökmécses Jézus Krisztus jelenlétére emlékeztet bennünket. A szentélyben látható az oltárkép, vagy szobor, amely a templom védôszentjére utal.

A kóruson található az orgona, itt foglal helyet az énekkar és a kántor. Liturgikus szempontból a hajóban, a szentély közelében lenne a legjobb helye.

A keresztség vize teszi Krisztus titokzatos testének tagjává az embert, az Oltáriszentség teste és vére pedig megtartja. Ezért fontos, hogy a keresztelôkút a templom kiemelt helyén legyen. Sok helyen külön kápolnában, a bejárat közelében vagy a szentélyben helyezték el. A hagyományos gyóntatószék mellett ma már sok helyen gyóntatóhelyiség is rendelkezésre áll. Itt a gyóntató zavartalanabb körülmények között találkozhat a gyónóval, és alkalmat találhat lelki gondjainak megbeszélésére is. A lelkiatyával folytatott beszélgetés közben is felvehetô a bûnbocsánat szentsége, ha megbántuk mindazt, amivel a bennünket szeretô Istent megszomorítottuk.

Helytelen gyakorlat, ha a szentgyónásra a szentmise alatt kerül sor.
A két egészen különbözô szentség ünneplését egy idôben nem lehet méltóképpen elvégezni,
hanem csak az egyiknek a rovására, annak megrövidítésével.
Ezért lehetôleg elôzô nap, vagy legalább a szentmise elôtt végezd el szentgyónásodat!

A templom és az oltár díszítése és rendben tartása

Templomainkban nagyon sok értékes festményt és más mûalkotást láthatunk. Ezek rendszerint egy-egy bibliai jelenetet ábrázolnak. Szûz Mária, Jézus és a szentek szobrai, képei az irántuk való tiszteletünket fejezik ki. Téves az a vélemény, hogy a katolikusok imádják Szûz Máriát és más szentek képeit vagy szobrait. Ezek csak arra emlékeztetnek bennünket, hogy akiket ábrázolnak, azokat mi megbecsüljük, miként édesanyánk fényképét is tisztelettel ôrizzük. A keresztút ábrázolása képeken vagy dombormû formájában szinte minden templomban megtalálható. A templom díszítése során az egyszerûségre kell törekedni.

Az oltárt élô virággal ékesítjük, de figyelembe kell venni, hogy a díszítések ne akadályozzák a híveket abban, hogy láthassák mindazt, ami az oltáron történik. Az ünnepnek megfelelôen a gyertyák száma lehet 2, 4 vagy 6. Ha a megyéspüspök misézik -- ôsi római szokás szerint -- az oltáron akkor hét gyertya ég. Róma hét szeretetszolgálati kerületének diákonusai az ünnepélyes szentmisére vitték körmeneti gyertyájukat és az oltár mellé állították. A feszületet[3] jól látható helyen az oltáron vagy mellette helyezik el.

Nagyböjti idôszakban nincs virág az oltáron!
Sok helyen az oltárképet és a feszületeket ilyenkor lila lepellel takarják le.


2. Különbözô stílusú templomok -- II. témakör
2. Különbözô stílusú templomok	II. témakör

Az Egyház semmiféle mûvészeti stílust nem tekintett sajátjának. Az évszázadok során befogadta az egyes korszakok kifejezési formáit. Alkalmazkodott a népi adottságokhoz, különféle rítusok igényeihez. A mûvészeti alkotásokkal nagymértékben gazdagodott. Az utókor feladata ezt az értéket megôrizni és tovább adni. Korunk Egyháza hasonlóképpen megadja és ôrzi bármely földrész, nemzet mûvészi szabadságát, feltéve hogy az megfelelô tisztelettel szolgálja Isten házát és szertartásait.

Román stílus

Az új népek, amelyek a középkorban a kereszténységre tértek, új stílust teremtettek. A román stílust a félkörív jellemzi: félkörívesek az ablakok és félköríves az oszlopokon nyugvó boltozat is. Kívül félköríves a bejárat. A bejáratnál jobbra és balra két zömök oszlop áll. A román stílus uralkodott Európában akkor, amikor ôseink keresztények lettek.

Gótika

A gótika korának épületigényei a társadalmi fejlôdésnek megfelelôen egyre többrétegûvé váltak. A legfontosabb mûvészi feladat továbbra is a templom-építés maradt. Téralakításukban a legfôbb törekvés a román stílusban kiérlelôdött alaprajzi elrendezés és felépítés továbbfejlesztése volt. A korábbi tömör falak helyett áttört nyílásokkal határolt felületeket hoztak létre. Gyakran nagyméretû színes üvegablakokat használtak. Ezek hatására a belsô tér világosabbá vált. A nehézkes felépítés helyett megteremtette a nagyméretû magasba törô terek kialakítását. Támívekkel, támpillérekkel, karcsú, magasba törô tornyokkal gazdagították a templomok együttes tömegét.

Reneszánsz

A polgári társadalom, a bonyolult városi élet az építészettel szemben új követelményeket támaszt a reneszánsz mûvészetben. A fényûzô pompa helyére a szerényebb díszítés lép. Egyszerûségre törekszik, nyugodt felületekkel dolgozik. A formát síkok határolják. Egyszerû geometriai idomokból állítják össze az épületek formáit. Az építészeti alakításban meghatározó szerepet játszanak az oszloprendek. Az ajtó és ablak nyílásban egyenes vagy félkörös záródást alkalmaznak. A homlokzat tagolása összhatásában vízszintes jellegû. A felépítés kötelezôen szimmetrikus. Gyakori a teljes hosszában végighúzódó oszlopcsarnok.

Barokk

A barokk mûvészet a térben szabadon áramló, lendületes vonalvezetést kedveli. Megragadja a formát, s ennek érdekében elôszeretettel használja a fény és az árnyék festôi ellentétét. Az építészet legjelentôsebb feladatai az Egyház templomai, a királyi és fejedelmi kastélyok, valamint a városi paloták építése volt. A barokk tömegképzô sajátossága a dinamikus formálás. Ennek érdekében sokszor meghajlítják a homlokzatot, a párkány fölötti ívet megtörik, lendületes vonalvezetésû sisakkal koronázzák a tornyokat. Jellegzetes barokk megoldás a fülkés keretezés. Az oszloprendek alakításánál a változatosságra törekednek. A mennyezetet és a falakat márványberakás vagy intarziás (eltérô színû faberakásos) parketta díszíti.

Modern

A modern társadalomban az egyre több lakóház építése mellett nagy igény merül fel az új templomok építésére is. A modern templomok téralakítása nem egységes, nincsen egységes megjelenésük. Szabálytalan belsô tereket is hoznak létre. Egyre többet használják a fát mind építôanyagként, mind pedig díszítôelemként. Ezáltal a templom külsô és belsô megjelenése összhangban van. A fának nemcsak a tartó szerepét használják ki, hanem sok belsô szobor is fából készül. Visszanyúlva a régi stílusokhoz ma is díszítenek színes üvegablakokkal, ezáltal varázsolják a belsô teret színesebbé, áhítatosabbá.


3. Egyéb szent helyek -- II. témakör
3. Egyéb szent helyek	II. témakör

A temetô

Az ember természetéhez hozzátartozik, hogy halottait eltemeti. A temetkezés helye már ôsidôk óta szent hely. A feltámadásra váró, Isten gyermekei megszentelt testének ideiglenes nyugvóhelye. Megszentelt hely, hiszen Jézus Krisztus emberi teste is a dicsôséges feltámadásig sírban pihent.

Rómában az elsô keresztények katakombákba temetkeztek. Különösen tisztelték a vértanúk sírját, szívesen temetkeztek azok közelébe. A város szélén kialakított sírkertben alakítottak ki temetôt.

Késôbb a templomok elôcsarnokában, altemplomokban épített sírkamrákba temetkeztek. Nagyon sok helyen közvetlenül a templom mellett alakítottak ki temetôt. Ezzel kifejezték a szentek közösségébe vetett hitüket. Újabban, ennek mintájára, fôleg városokban, egyre több templom körül vagy az altemplomban urnatemetôt alakítanak ki az elhamvasztott emberek hamvai számára.

Tiszteld és gondozd hozzátartozóid sírját, és legalább halottak napja táján látogasd meg elhunyt rokonaid, ismerôseid nyughelyét és imádkozz értük!

A megfagyott gyermek

Írta: Eötvös József

Ily késô éjszaka ki jár Ott kinn a temetôn? Az óra már éjfélt ütött, A föld már néma lôn.	Az árva búsan zengi így Kínos panaszait; Felelve rá a téli szél Üvöltve felsivít.
Egy árva gyermek andalog, Szívét bú tölti el; Hisz az, ki ôt szerette még, Többé már fel nem kel.	A gyermek fázik, könnyei Elállnak arcain; Borzadva néz körül, de itt A holtak hantjain
Anyja sírjára ül, zokog Az árva kis fiú: ,,Anyám, oh kedves jó anyám! Szívem beh szomorú!	Mély nyugalom uralkodik; A csend irtóztató, Csak szél sóhajt a fákon át, Sziszegve hull a hó.
Mióta eltemettek itt, Azóta bús fiad. Nincs a faluban senki most, Ki néki csókot ad;	Fölkelne, jaj! De nincs erô; Lankadva visszadûl A kedves dombra, -- felsóhajt S mély álomba merül.
Nincs senki, aki mondaná: Szeretlek gyermekem! Puszta a ház, hideg szobám, Nem fûtenek nekem.	És ím az árva boldogul, Jól érzi most magát: Elmúltak minden gondjai; Az álom hív barát.
Melléd temetve én is itt Miért nem nyughatom? Szegény és elhagyott vagyok, Hideg a tél nagyon!''	Szíve még egyszer feldobog, Mosolygnak ajkai; Csöndes-nyugodva alszik ott, -- Meghaltak kínjai.
	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 342/1 Seregeknek szent Istene, mennynek, földnek Teremtôje! Jöjj el, jöjj el, én Jézusom, üdvözítsél végórámon!
110. Mit jelent a szentek közössége?
A szentek közössége azt jelenti, hogy az Egyház élô és meghalt hívei Krisztussal és egymással összetartoznak, és egymáson segíthetnek.
111. Kik tartoznak a szentek közösségéhez?
A szentek közösségéhez tartoznak: 1. a földön élô keresztények, vagyis a zarándokegyház; 2. a tisztítóhelyen szenvedô lelkek, vagyis a tisztuló egyház; 3. az üdvözültek a mennyországban, vagyis a megdicsôült egyház.

Kápolnák

Szent Márton legendás palástját egy kis épületben ôrizték (Sainte Chapelle). Innét ered a kápolna elnevezés. A kápolna egy oltárral ellátott kis helyiség, ahol püspöki engedéllyel istentiszteletet lehet tartani. Legtöbbször különálló épület, de kápolnának nevezzük nagyobb templomok elkülönített részét. Ilyen pl. a keresztelô kápolna. Napjainkban, mivel erre igény mutatkozik, egyre több helyen alakítanak ki  kápolnákat kórházakban, iskolákban, börtönökben, rendházakban stb. Legtöbbször ezekben a napi használatban lévô kápolnákban Oltáriszentséget is ôriznek. Ha elmész elôtte, térj be egy pár perces imára, és köszöntsd a köztünk élô Jézust.

Útmenti feszületek

A feszület Jézus Krisztus szenvedésének jele, Isten emberszeretetének kifejezô eszköze. Régen a falu elején és végén feszületet állítottak. A nép gondozta, virágokkal vette körül. Ma nagyon sok útmenti kereszt a közlekedési balesetek áldozataira emlékeztet és egyben óvatosságra, elgondolkodásra inti a közlekedôket.

Ha elmész az érted is keresztre feszített Jézus emléke elôtt, köszöntsd lélekben:
,,Imádunk téged, Krisztus és áldunk téged,
mert szent kereszted által megváltottad a világot!''


4. A liturgikus fölszerelések -- II. témakör
4. A liturgikus fölszerelések	II. témakör

Liturgikus tárgyak, kellékek, eszközök

A szentmise bemutatásához szükséges fölszerelések között sajátos tisztelet illeti meg a szent edényeket, a misézôkelyhet és az áldoztató edényt. Ezek az edények magukba fogadják a bort és a kenyeret, melyet a szentmisében felajánlanak, átváltoztatnak, majd a szentáldozáskor kiosztanak.

A kehely

A szentmise bemutatásához használatos fémbôl való talpas ivóedény, mely az átváltoztatásra kerülô bor befogadására szolgál. A ma használatos kehely részei a csésze, a gomb vagy fogantyú és a talp. A kehely fölszerelése: korpoláré (az Úr testének abrosza), kehelyfedô, kehelytakaró és kehelytörlô kendô.

Patena

Az áldoztatáshoz használatos lapos tál. Kezdetben sokkal nagyobb volt. Ezen végezték a kenyértörést és errôl áldoztattak. Kis lapos tál csekély bemélyedéssel, a kehely tartozéka, melyre az átváltoztatásra kerülô nagy ostyát helyezi a pap. Több helyen ma újra egyetlen nagyobb méretû áldoztató edényt használnak az átváltoztatásra (konszekrálásra) kerülô ostyák számára.

Cibórium

Fedéllel ellátott kehely vagy edényke, melyben az Oltáriszentséget a szentmise után ôrzik, hogy misén kívül is lehessen áldoztatni a betegeket. A cibóriumban elhelyezett Oltáriszentségben Jézus megdicsôült testével van jelen templomainkban. Ezért imádjuk az Oltáriszentségben köztünk élô Jézust.

Szentségtartó, szentségmutató (monstrancia)

Régies néven úrmutató. Az Oltáriszentség kihelyezésénél, körmenetek alkalmával használjuk. Az ereklyetartóból keletkezett díszes felsô részben üveg mögött kör alakú ún. ostyaház van, ahol elhelyezik az Oltáriszentséget. Felsô részét gyakran napkorongszerûen alakítják ki.

Egyéb liturgikus edények, felszerelések, könyvek

A kancsók a szentmisénél a víz és a bor tárolására használatosak. Kereszteléskor a pap a keresztvizet ebbôl önti. Az olajszelencék az egyes szentségek kiszolgáltatásához szükséges szent olajok tárolására szolgáló kerek fémdobozok. Ünnepélyes alkalmakkor használatos a füstölô és a tömjéntartó. A láncokon lógó parázstartó edény teteje fölhúzható. Egy kis kanállal a kis hajóalakú tömjéntartóból a parázsra szórják a tömjént. Az illatáldozat bemutatása szinte egyidôs az emberrel.

A liturgia kellékeihez tartoznak a liturgikus könyvek: a misekönyv, az olvasmányok és a szertartások könyve. -- A harang imára, szentmisére hív bennünket. A temetések alkalmával a lélekharang kíséri el szeretteinket az utolsó úton. A csengô a szentmise fontos részére hívja föl figyelmünket.

A misebôrönd
Maurus atya, a kis falu plébánosa, fáradhatatlanul dolgozik híveiért. Vasárnaponként kora reggel autójába pakolja kis bôröndjét, és irány a falu központjától -- a templomtól -- távol esô telepi iskola. Négy szentmiséje közül az elsôt, reggel 7 órakor, itt mutatja be. Háromnegyed héttôl folyamatosan jönnek a környékbeli -- többségében idôs hívek, akik hálásak az atyának, mert nem kell olyan messzire elmenniük, hogy részt vehessenek a vasárnapi szentmisén. Amíg Maurus atya gyóntat, néhány segítôkész néni és fiatal rövid idô alatt hangulatos kis kápolnát varázsol az egyik osztályterembôl. A misebôröndbôl elôkerül az alba, a miseruha, a stóla, a leckekönyv, a misekönyv, a gyertyák, a kehely, kehelykendô, kéztörlô kendô, kis ampullában bor és víz, az ostyák és a kereszt. A tanári asztalból oltár, a tanterembôl hangulatos szükségkápolna lesz. A megjelentek még a virágról sem feledkeznek el. Az elsô osztályosok tantermében vasárnaponként 35-40 hívô ember vesz részt ezen a családias hangulatú szentmisén.

A déli harangszó világszerte Hunyadi János és keresztény seregének nándorfehérvári gyôzelmét hirdeti (1456) a kereszténységet Európában elnyomni akaró ellenség felett.

Liturgikus ruhák és jelvények

A liturgiában elsôsorban Jézus Krisztus tevékenykedik. A pap szolgálata a vezetés. Minden szolgálat az Egyházban Krisztus szolgálata. A liturgikus ruha elrejti a magánszemélyt, és utal Jézus Krisztusra. A keresztségben mindnyájan Krisztust öltöttük magunkra. Ezt jelképezi a kereszteléskor használatos fehér ruha. Az Egyházban mindenkinek külön szerepe van. Az istentiszteleteken a szolgálatok különbözôségét a szent ruhák különbözôsége is jelzi, egyben emelik az ünnep, vagy istentisztelet fényét is. A régi világi ruhából ered a papok reverendája, mely az idôk folyamán sötét színt vett föl. A mai modern korban elterjedt az ún. papi civil viselete. A misézô pap a szentmiséhez liturgikus ruhába öltözik.

A miseruha színét meghatározza, hogy milyen idôszakában vagyunk az egyházi évnek, illetve kire (mire) emlékezünk a szentmisén. A liturgiában a színeknek külön jelentôsége van. A fehér szín az örvendezést, az örömet fejezi ki. Nagy ünnepeken (karácsony, húsvét) fehér színû miseruhában misézik a pap. Pünkösdkor, a Szentlélek eljövetelekor és a vértanúk emléknapján a liturgikus szín a piros. A lila a bûnbánat színe. Adventkor és nagyböjti idôben használjuk. A gyóntató pap stólája is lila színû. Az ún. évközi idôszakban a zöld színû miseruhát ölti magára, halottak napján, temetések, gyászmisék alkalmával a fekete vagy a lila miseruhát veszi fel a pap. A ruhák eredete az apostoli korba nyúlik vissza. A hosszú fehér ruhát, melyet a pap a reverenda fölé vesz fel, albának (miseing) nevezzük. Ezt egy hosszú zsinórral köti meg a derekán. A papi hatalom jelképe a stóla, melyet a nyakban viselnek. A keresztbe átvetett stóla a diákonusok (szerpapok) öltözékéhez tartozik.

   Te pap vagy mindörökké Melkizedek rendje szerint.'' (Zsolt 109,4)

213. Mi a diákonusok feladata?
A diákonusok a lelkipásztorok felszentelt segítôtársai és a szeretetszolgálat vezetôi.

Jelképek az Egyház életében

A pásztorbot egyike a hatalom legrégebbi jelképeinek. Elôször mint szerzetesi bot jelent meg, a püspökök a VII. századtól használták. A középkortól kezdve a fôpásztori szolgálat jele. Jelképes értelme a pásztori felelôsségbôl ered. A püspöksüveget kezdetben csak Róma püspöke viselte, a XI. századtól püspökök, apátok is viselik. A gyûrû a kötés, a kötôdés (hûséges szolgálat) jelképe. A pásztorbottal együtt adják át mint a hûség jelét, amely a püspököt az Egyházához köti.

A liturgikus ruha milyensége az ünnep rangjától és az ünnepélyességtôl is függ. Egyszerûségében és igénytelenségében az Isten megtestesülése jut kifejezésre, ugyanakkor a díszes ruhákban Jézus Krisztus Istenfiúsága érvényesül.

A kereszt megváltásunk jele. Az IHS görög betûk (JÉZ-nek kell olvasni). Mint betûszót a latin Iesus Hominum Salvator rövidítéseként is értelmezhetjük. (Jelentése: Jézus az emberek Megváltója.) A X P a khí [image] és a ró [image] betûk Krisztus monogramjai. Keresztény szimbólum még a hal, görög neve ICHTYS, egy ôsi keresztény hitvallás (Jézus Krisztus, Isten Fia Megváltó) kezdôbetûibôl áll össze. Az alfa és az omega [image] a görög abc elsô és utolsó betûje. A kezdet és a vég jelképe. A Biblia Jelenések könyvében Jézust jelöli.

A Szentháromságnak a jelképe a háromszög. A galamb és a lángnyelvek a Szentlélek Úristent jelképezik.

A négy evangélistát Ezekiel könyve alapján ábrázoljuk: Mátét angyallal, Márkot oroszlánnal, Lukácsot ökörrel, Jánost pedig sassal. A pálmaág a hitért vállalt vértanúságot, a liliom pedig a szûzi tisztaságot jelképezi.


5. Az egyházi mûvészet és az egyházi zene -- II. témakör
5. Az egyházi mûvészet és az egyházi zene	II. témakör

A világon mindenütt a templomok a legszebb épületek. Az ember az Istennek mindig a legszebbet akarja adni. Az Istennel kapcsolatos épületeket, tárgyakat a legnemesebb anyagokból készítették, mûvészi igényességgel mintázták meg. A kereszténység kétezer éve során kialakult a szakrális mûvészet. Különösen a román kori, a gótikus, a reneszánsz, a barokk és a klasszicista mûvészet hozott létre kiemelkedôen szép alkotásokat. Templomainkban a szobrok és a képek Jézusra, a Szûzanyára és a szentekre emlékeztetnek. A mûvészek a Szentírásból, (,,szegények bibliája'') a szentek életébôl és erényeibôl nagyon sok ihletet merítettek, így a képzômûvészetben és a szobrászatban is csodálatos alkotások születtek.

A liturgiát az ének és a zene teszi különösen széppé. A jeruzsálemi Templomban a zsoltárokat zenei kísérettel, énekelve adták elô. Az Úr Jézus maga is énekelte a zsoltárokat. A keresztény liturgiában is már a kezdeteknél megjelent az Istenhez szóló ének. Az ének minden esetben az ember felfokozott érzelmébôl született közlési vágyát fejezi ki.

   Pál és Szilás éjfélkor imádkoztak és zsoltárt énekelve dicsôítették az Istent, a foglyok meg hallgatták ôket. (ApCsel 16,25)

A VI. században Nagy Szent Gergely pápa összegyûjtötte az akkori liturgikus énekeket, korszerûsítette a liturgiát, nevéhez fûzôdik a gregorián ének. Ez az énekmód az egyházi énekek legfôbb mintája. Aki szépen megtanulja a gregorián miseénekeket, az bárhol a világon be tud kapcsolódni a latin nyelvû énekes misékbe.

Nagy zeneszerzôk szívesen komponáltak egyházi témájú zenemûveket, miséket. Magyarországon leggyakrabban a katolikus népénekeket énekeljük. ,,Aki énekel, kétszeresen imádkozik'' -- tartja egy régi keresztény mondás. Amikor énekelünk, a szívünket Istenhez emeljük. Sajnos napjainkban sokan nem értékelik ennek fontosságát vagy nem tudnak énekelni, ezért nagyon kevesen énekelnek. Nem szabad, hogy ez az ôsi szokás feledésbe merüljön. Néhány lelkes, szép hangú fiatal éneke az egész közösséget magával ragadhatja.

A mai fiatalok hívô lelkiségét szólaltatják meg az ún. gitáros miseénekek.

Templomainkban orgona kíséri az éneket. Nagyobb templomokban templomi kórus, zenekar -- a zeneirodalom szebbnél szebb alkotásaiból válogatva -- teszi szebbé a liturgiát.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 422 (Pap:) Dicsôség a magasságban Istennek! (Hívek:) És a földön békesség a jóakaratú embereknek! Dicsôítünk Téged, áldunk Téged, imádunk Téged, magasztalunk Téged! Hálát adunk Néked nagy dicsôségedért. Urunk és Istenünk, mennyei Király, mindenható Atyaisten. Urunk Jézus Krisztus, egyszülött Fiú Urunk és Istenünk, Isten Báránya, az Atyának Fia, Te elveszed a világ bûneit: irgalmazzan nekünk! Te elveszed a világ bûneit: hallgasd meg könyörgésünket! Te az Atya jobbján ülsz: irgalmazz nekünk! Mert egyedül Te vagy a szent, Te vagy az Úr, Te vagy az egyetlen Fölség: Jézus Krisztus! A Szentlélekkel együtt, az Atyaisten dicsôségében. Amen.
	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 448 Szent vagy, szent vagy, szent vagy, mindenség Ura, Istene! Dicsôséged betölti a mennyet és a földet. Hozsanna a magasságban! Áldott, aki jön az Úr nevében. Hozsanna a magasságban!
	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 482 (Pap:) Uram irgalmazz! (Hívek:) Uram irgalmazz, Uram irgalmazz! (Pap:) Krisztus kegyelmezz! (Hívek:) Krisztus kegyelmezz, Krisztus kegyelmezz! (Pap:) Uram irgalmazz! (Hívek:) Uram irgalmazz, Uram irgalmazz!
	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 487 (Pap:) Isten Báránya, (Hívek:) Te elveszed a világ bûneit: irgalmazz nékünk! (Pap:) Isten Báránya, (Hívek:) Te elveszed a világ bûneit: irgalmazz nékünk! (Pap:) Isten Báránya, (Hívek:) Te elveszed a világ bûneit: adj nekünk békét!


6. Foglaljuk össze a tanultakat! -- II. témakör
6. Foglaljuk össze a tanultakat!	II. témakör

Miért építünk díszes templomokat?

Az áldozatbemutatás színhelye a templom. A templom szent hely, ahol Istennel találkozunk. Ez a hely már az ószövetségi ember számára is szent volt. A kereszténység elsô századaiban még nem voltak templomok. Nem épülhettek, hiszen üldözték ôket. A szabad vallásgyakorlatot Nagy Konstantin császár (325-ben) rendeletben biztosította. Ô adta a Lateráni Bazilikát ajándékba az akkori pápának, elismerve ezzel az Egyház szabadságát. A keresztények csak ezután emelhettek házakat istentiszteleti célokra. Évszázadok során alakult ki a templomok belsô tere. Templomaink magukban hordozzák különbözô korok építészeti stílusait. Az ember mindig a legszebbet akarja adni az Istennek. Az oltárt friss virágokkal, ízlésesen díszítjük. Ügyelni kell arra, hogy mindenki jól láthassa mindazt, ami az oltáron történik.

Jézus Krisztus emberi teste három napig sírban pihent. Mi is eltemetjük halottainkat, s hiszünk abban, hogy megdicsôült testükben viszont láthatjuk ôket a feltámadáskor, az utolsó napon. A temetô megszentelt hely. Sokan altemplomokban kialakított temetkezési helyre temetkeznek. A kápolnákban külön engedéllyel lehet csak istentiszteletet tartani.

A szertartásokhoz szükséges felszereléseket sajátos tisztelet illeti meg. A liturgia végzéséhez a pap (diakónus) megfelelô liturgikus ruhákba öltözik. A ruha használata az ünneplô közösségtôl és az ünnepélyességtôl is függ.

A templomok díszítésekor és az üdvösségünk titkainak kifejezésére szívesen alkalmaztak különféle jelképeket, szimbólumokat. Az Isten tiszteletét mindig a legszebb mûvészi eszközökkel fejezhetjük ki méltóan. Évszázadok során alakult ki a szakrális mûvészet, mely építészeti, képzômûvészeti és zenei alkotásokkal dicséri Isten nagyságát.


Ellenôrizd magad, mire emlékszel!? -- II. témakör
Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?	II. témakör
  1.	Milyen szerepe van az emberek életében a templomnak?
  2.	Hogyan alakultak ki a templomok?
  3.	Miért emlékezünk meg minden évben a Lateráni Bazilika felszentelési évfordulójáról?
  4.	Ismered-e saját plébániatemplomod védôszentjét, szentelési idejét?
  5.	Az oltár jelkép: miért csókolja meg a misézô pap az oltárt a szentmise elején és végén?
  6.	Hol történik az igeliturgia, és hol az áldozati liturgia bemutatása?
  7.	Miért nevezzük a tabernákulumot a templom szívének?
  8.	Miért nem helyes dolog a szentgyónást szentmise alatt végezni?
  9.	Milyen szempontokat kell figyelembe venni az oltár díszítésénél?
10.	Jellemezd a különbözô stílusú templomokat!
11.	Mi a szerepük a liturgikus tárgyaknak, kellékeknek?
12.	Milyen szerepük van a liturgikus ruháknak?
13.	Melyek a leggyakoribb keresztény jelképek?
14.	Milyen szerepe van a mûvészetnek és a zenének az Egyház életében?


Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni -- II. témakör
Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni	II. témakör
110.	Mit jelent a szentek közössége?
111.	Kik tartoznak a szentek közösségéhez?
213.	Mi a diákonusok feladata?


1. Mindennapjaink -- III. témakör
1. Mindennapjaink	III. témakör

Az ima

Az ember test és lélek egysége. Amikor imádkozunk lelkünket Istenhez emeljük föl, Istenre figyelünk és vele beszélgetünk. Az imádság önfegyelmet, összeszedettséget kíván tôlünk. A fegyelmezett és szép kéz és testtartás, a nyugodt mozdulat jelzi és segíti a belsô összeszedettséget és áhítatot. Az összetett kézzel való imádkozás kifejezi a kérô, könyörgô lelkületünket és feltétlen bizalmunkat Isten iránt. Forduljunk Istenhez legalább reggel, este és étkezések idején. Imánkat Amen szóval zárjuk, ami annyit jelent: ,,úgy legyen''.

A kitárt kézzel való ima az Isten felé történô vágyakozást fejezi ki. Régebben általános volt az Egyházban. Ma a misézô pap imádkozik így. Egyre több helyen a hívek is kezdik felújítani ezt az ôsi formát. A kézfogás a barátság, a béke jelképe. A szentmisében a Miatyánk után kézfogással adjuk tovább Krisztus békéjét. Ügyeljünk arra, hogy a szentmise rendjét ne zavarjuk meg, ezért jobb- és baloldali szomszédunk felé fordulva nekik közvetítsük Krisztus békéjét. Sok idô nincs, mert folytatódik a szentmise!

A kézrátétel az áldás ôsi formája. Az Úr Jézus kézrátétellel gyógyított és áldotta meg a gyermekeket. Az apostolok kézrátétellel közvetítették a Szentlelket. A liturgiában ma is használjuk. A papszentelés, bérmálás is kézrátétellel történik. Az újmisés pap is kézrátétellel ad újmisés áldást.

Szép szokás az is, hogy a szülôk kézrátétellel áldják meg gyermekeiket, homlokukra keresztet rajzolva -- Az Úr Jézus vigyázzon rád! -- áldással kezdik és zárják a napot.

   A nap ne nyugodjék le haragotok fölött. (Ef 4,26)

366. Mit teszünk, amikor imádkozunk?
Amikor imádkozunk, Istenre figyelünk, és vele beszélünk.
367. Melyek az imádság formái?
Az imádság formái: az imádás, dicsôítés, hálaadás, engesztelés, kérés, felajánlás.
368. Melyek az imádság módjai?
Az imádság módjai: a szóbeli ima, az elmélkedés, a szemlélôdés.
369. Miért imádkozunk?
Azért imádkozunk, mert az imádság Istenhez kapcsolja életünket.
370. Miért a liturgia az Egyház legfontosabb imádsága?
A liturgia azért az Egyház legfontosabb imádsága, mert minden más imádság erre irányul, és ebbôl meríti erejét.
371. Hogyan kell imádkoznunk, ha Istentôl valamit kérünk?
Ha Istentôl valamit kérünk, bizalommal, állhatatosan és Isten akaratában megnyugodva kell imádkoznunk.
372. Mikor kell imádkoznunk?
Rendszeresen kell imádkoznunk, naponta, legalább reggel és este.
373. Kikért imádkozunk?
Mindenkiért imádkozunk, élôkért és holtakért, különösen szeretteinkért.
374. Mivel kezdjük és végezzük az imádságot?
Az imádságot keresztvetéssel kezdjük és végezzük.
375. Melyik a legtökéletesebb imádság?
A legtökéletesebb imádság a Miatyánk, amelyre az Úr Jézus tanított minket.
376. Imádkozhatunk-e a szentekhez?
Imádkozhatunk a szentekhez, mert általuk is Istenhez fordulunk, és bennük Isten ajándékát magasztaljuk.
377. Melyik imádsággal köszöntjük Jézus édesanyját?
Jézus édesanyját az Angyali Üdvözlettel, vagyis az Üdvözlégy Máriával köszöntjük.
378. Melyek még a legismertebb imádságaink?
Legismertebb imádságaink még: a Hiszekegy, az Úrangyala, a rózsafüzér, vagyis a szentolvasó, a keresztúti ájtatosság és a litániák.
379. Mit fejezünk ki az ,,Amen'' szóval?
Az ,,Amen'' szóval Isten üzenetének és akaratának elfogadását fejezzük ki.

Fiamnak

Írta: Arany János

Hála Isten! este van megin'. Mával is fogyott a földi kín. Bent magános, árva gyertya ég: Kívül leskelôdik a sötét. Ily soká, fiacskám, mért vagy ébren? Vetve ágyad puha-melegen: Kis kacsóid összetéve szépen, Imádkozzál, édes gyermekem.	Majd ha játszótársaid közül Munka hí el -- úgy lehet, korán -- S idegennek szolgálsz eszközül, Ki talán szeret... de mostohán: Balzsamul a hit malasztja légyen Az elrejtett néma könnyeken. Kis kacsóid összetéve szépen, Imádkozzál, édes gyermekem.
Látod, én szegény költô vagyok: Örökül hát nem sokat hagyok; Legföljebb mocsoktalan nevet: A tömegnél hitvány érdemet. Ártatlan szíved tavaszkertében A vallást ezért öntögetem. Kis kacsóid összetéve szépen, Imádkozzál, édes gyermekem.	Majd, ha látod, érzed a nyomort, Melyet a becsület válla hord; Megtiporva az erényt, az észt, Míg a vétek irigységre készt S a butának sorsa földi éden: Álljon a vallás a mérlegen, Kis kacsóid összetéve szépen, Imádkozzál, édes gyermekem.
Mert szegénynek drága kincs a hit. Tûrni és remélni megtanít: S néki, míg a sír rá nem lehel, Mindig tûrni és remélni kell! Oh, ha bennem is, mint egykor, épen Élne a hit, vigaszul nekem!... Kis kacsóid összetéve szépen, Imádkozzál, édes gyermekem.	És, ha felnövén, tapasztalod, Hogy apáid földje nem honod S a bölcsôd s koporsód közti ûr Századoknak szolgált mesgyeül: Lelj vigasztalást a szent igében: ,,Bujdosunk e földi téreken.'' Kis kacsóid összetéve szépen, Imádkozzál, édes gyermekem.
	Oh, remélj, remélj egy jobb hazát! S benne az erény diadalát: Mert különben sorsod és e föld Isten ellen zúgolódni költ. -- Járj örömmel álmaid egében, Útravalód e csókom legyen: Kis kacsóid összetéve szépen, Imádkozzál, édes gyermekem.

Böjt és lemondás

A heti két böjti napot a zsidóságtól vették át a keresztények, de hétfô és szerda helyett ôk szerdán és pénteken böjtöltek. A böjti fegyelem nagyon sokat változott az idôk során. Nagyszüleink idejében sokkal több böjti nap volt az Egyházban, mint napjainkban. Ha figyeltél a hirdetésre, biztosan emlékszel rá, az atya kihirdette, hogy kinek nem kötelezô a böjtöt betartani. A gyerekeket bizonyos életkor alatt, és a 60. életévüket betöltött idôseket, szintén életkorukra való tekintettel említette. Az idôs emberek a kedvezmények ellenére is többnyire betartják a böjti napokat, mert így tanulták meg gyerekkorukban, számukra ez a természetes. Azt is nehezen tudom elképzelni, hogy szüleid, nagyszüleid böjtölnek, te pedig nyugodt(?) lelkiismerettel mondod: nekem nem kell, mert én még kicsi vagyok! Hányszor hivatkoztál már szüleidnél arra: ,,én már nagy vagyok''?! Akarj most ebben naggyá lenni! Vállalj szeretetbôl áldozatot Jézusért. Hidd el, meg lehet tenni!!!

Akarod, hogy imád Istenhez repüljön?
Szerezz neki két szárnyat: a böjtöt és a jótékonykodást!
Szent Ágoston

286. Hogyan szól az Egyház öt parancsolata?
1. A vasárnapot és az egyházi ünnepeket szentmisével és munkaszünettel szenteld meg!
2. A pénteki bûnbánati napokat és a parancsolt böjtöket tartsd meg!
3. Évente gyónjál, és legalább a húsvéti idôben áldozz meg!
4. Házasságodat az Egyház törvényei szerint kösd meg és gyermekeidet katolikus módon neveld!
5. Az Egyházat anyagi hozzájárulásoddal is támogasd!
287. Melyek a kötelezô egyházi ünnepek?
A kötelezô egyházi ünnepek Magyarországon: Karácsony, Újév, Nagyboldogasszony.
288. Hogyan kell az Anyaszentegyház ünnepeit megszentelni?
Az Anyaszentegyház ünnepeit úgy kell megszentelni, mint a vasárnapokat.
290. Hogyan kell a pénteki bûnbánati napokat megtartani?
A bûnbánati napokat hústól való tartózkodással, vagy jócselekedettel, önmegtagadással, imádsággal kell megtartani.
291. Mikor van kötelezô hústilalom?
Kötelezô hústilalom hamvazószerdán és nagyböjt péntekein van.
292. Mit jelent a szigorú böjt?
A szigorú böjt azt jelenti, hogy naponta csak háromszor étkezhetünk és egyszer lakhatunk jól.

Ha a hústól való megtartóztatást valaki komoly okok miatt nem tudja megtartani, akkor helyettesítheti, illetve pótolhatja valamilyen más jócselekedettel. Komoly oknak számít pl. ha valaki nem a saját asztalánál étkezik (pl. napközi). A   szigorú böjti nap azonban rájuk is vonatkozik. A szigorú böjt alól a betegek felmentést kapnak.

,,A helyes böjtölésrôl prófétája által szól az Úr:
Lazítsd meg bûneid bilincsét, szakítsd szét minden iga kötelékeit...
Az éhezôkkel oszd meg kenyeredet,... testvéred meg ne vesd!''
Izajás próféta

A vasárnap megszentelése

A zsidók az Úr napját szombaton ünnepelték. Az elsô keresztények kezdetben még résztvettek a zsinagógai istentiszteleten, de fokozatosan áttértek a vasárnapi ünneplésre. A vasárnap az Úr Jézus feltámadásának az emléknapja. A harmadik parancs elôírja, hogy hatnapi munka után a hetedik napot az Istennek és a pihenésnek kell szentelni. A vasárnap a szabbat (szombat) helyébe lépett, és a liturgiájának középpontja az Eukarisztia ünneplése lett.

Az elsô három évszázadban ennek betartása a keresztények üldözése miatt nem volt egyszerû. A vasárnapot 321-ben Nagy Konstantin császár tette munkaszüneti nappá. A kötelezô ünnepi liturgián való részvétel a teljes szentmisére vonatkozik.

289. Hogyan kell a vasárnapi és ünnepi szentmisén részt venni?
Vasárnap és ünnepnap a szentmisén elejétôl a végéig figyelmesen és összeszedetten belekapcsolódva kell részt venni.
319. Mire kötelez minket Isten harmadik parancsolata?
Isten harmadik parancsolata arra kötelez minket, hogy az Úr napját, vagyis a vasárnapot szenteljük meg.
320. Hogyan kell a vasárnapot megszentelnünk?
A vasárnapot szentmisén való részvétellel, pihenéssel és a családi közösség ápolásával szenteljük meg.
321. Ki vétkezik Isten harmadik parancsolata ellen?
Isten harmadik parancsolata ellen az vétkezik, aki elhanyagolja a szentmisét, és tartósan végez fizikai vagy szellemi munkát.
322. Mikor szabad vasárnap is dolgozni?
Akkor szabad vasárnap is dolgozni, ha a felebaráti szeretet vagy a közösség szolgálata megkívánja.


2. Az egyházi év -- III. témakör
2. Az egyházi év	III. témakör

Jézus Krisztus, a második Isteni Személy, megtestesülésével, születésével, halálával és feltámadásával szerezte meg nekünk a megváltást. Üdvösségünk titkai, megváltásunk eseményei az Úr Jézus életének mintegy harminchárom éve alatt mentek végbe. Az Egyház egy év körforgásába állítva ünnepli megváltásunk titkát.

Az egyházi év az üdvösségtörténet egy év körforgásába állított ünneplése.
Advent elsô vasárnapján kezdôdik és Krisztus Király vasárnapjáig tart.

Advent

Az advent szó eljövetelt jelent. Az Úr Jézus születésére készülünk. Az ószövetségi nép adventje Ábrahámtól mintegy kétezer évig tartott. Ezekben a hetekben Jézus második eljövetelére is gondolunk. Ô ismét eljön a világ végén. Minden ember meg fogja látni az ô dicsôségét és hatalmát. Isten országa leszáll a földre és megvalósul a szeretet, a béke és az öröm. Jézus megígérte, hogy addig is mindennap velünk van. A Szentíráson keresztül tanít minket, ô bocsátja meg bûneinket és költözik a szívünkbe a szentáldozásban.

Az advent hangulatát a várakozás, a bûnbánat és az öröm jellemzi. Liturgikus színe a lila. Adventi szokás a hajnali roráte szentmise.

Az adventi koszorú négy gyertyája a négy adventi vasárnapot jelképezi. A sorban meggyújtott négy gyertya növekvô fénye figyelmeztet arra, hogy Krisztusnak, az igaz világosságnak az eljövetele közeledik.

	Énekeljünk!	Hozsanna 2/1 Harmatozzatok Égi magasok! Téged vár epedve A halandók lelke, Jöjj el, édes Üdvözítônk!
	Énekeljünk!	Hozsanna 9/1 Ébredj ember, mély álmodból, Megszabadulsz rabságodból. Közelít már üdvösséged, Eltörlik már minden vétked.
	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 6/1 Ó jöjj, ó jöjj, Üdvözítô! Beteljesült már az idô. Törd át az ég zárt ajtaját, Vár a világ, sóvárogva rád.

Jézusról jövendöltek a próféták

Az ószövetségben a próféták közvetítették Isten üzenetét. A próféták isteni kinyilatkoztatást kaptak. Ezek a kinyilatkoztatások figyelmeztetéseket, rejtett igazságokat tartalmaztak és utaltak a jövôre. A próféták jövendölései egyre több bizonyosságot adtak, és egyre jobban megvilágították az eljövendô Üdvözítô alakját. Ki lesz ô? Dávid házának gyermeke, a jó pásztor, az Úr engedelmes szolgája, aki szenvedésével megváltja népét, feltámadásával legyôzi majd a halált és megalapítja Isten országát. A népet a hit és a remény éltette, várta a Messiást, aki üdvösséget hoz az embereknek.

Izajás próféta így jövendölt a Messiásról

   Ezért az Úr maga ad nektek jelet: Íme, a szûz fogan, fiút szül, és Immánuelnek nevezi el. (Iz 7,14) A nép, amely sötétben jár, nagy fényességet lát. Akik a halál országának árnyékában laknak, azoknak világosság támad.( Iz 9,1) Mert gyermek születik, fiú adatik nekünk, s az ô vállára kerül az uralom. Így fogják hívni: Csodálatos Tanácsadó, Erôs Isten, Örök Atya, Béke Fejedelme. ( Iz 9,5)

Mikeás próféta a Megváltó születésének helyét jövendölte meg

   De te, (Betlehem) Efrata, bár a legkisebb vagy Júda nemzetségei között, mégis belôled születik majd nekem, aki uralkodni fog Izrael felett. Származása az ôsidôkre, a régmúlt idôkre nyúlik vissza. Ezért elhagyja ôket az Úr, míg nem szül, akinek szülnie kell, és testvéréhez, Izrael fiaihoz vissza nem tér a maradék. Föllép és legelteti nyáját az Úr erejében, az Úrnak, az ô Istenének fenséges nevében. Letelepedhetnek, mert hatalmát kiterjeszti egészen a föld határáig. Ô maga a béke lesz. (Mik 5,1-4)

Keresztelô Szent János a Megváltó elôhírnöke

Az ószövetség utolsó prófétája Keresztelô Szent János. Ô nyíltan és világosan megvallja, hogy nem ô a Megváltó. Mivel pedig abban az idôben a zsidók azt hitték, hogy a Messiás eljövetele elôtt újra el fog jönni Illés próféta, azért a küldöttek az iránt is érdeklôdtek, nem ô-e a visszatért Illés, akinek eljövetelérôl Mózes jövendölt.

   A pusztában kiáltó szó vagyok: Egyengessétek az Úr útját, amint Izajás próféta mondta. A küldöttek tovább kérdezgették: ,,Akkor miért keresztelsz, ha nem vagy sem a Messiás, sem Illés, sem a próféta?'' János így válaszolt: ,,Én csak vízzel keresztelek. De köztetek áll az, akit nem ismertek,... aki a nyomomba lép, s akinek még a saruszíját sem vagyok méltó megoldani. Ez Betániában történt, a Jordánon túl, ahol János keresztelt. Másnap, amikor látta, hogy Jézus feléje tart, így szólt: ,,Nézzétek, az Isten Báránya! Ô veszi el a világ bûneit. Róla mondtam: A nyomomba lép valaki, aki nagyobb nálam, mert elôbb volt, mint én. Én sem ismertem, de azért jöttem vízzel keresztelni, hogy megismertessem Izraellel.'' Ezután János tanúsította: ,,Láttam a Lelket, amint galamb alakjában leszállt rá a mennybôl, s rajta is maradt. Magam sem ismertem, de aki vízzel keresztelni küldött, azt mondta: Akire látod, hogy leszáll a Lélek s rajta is marad, az majd Szentlélekkel fog keresztelni. Láttam és tanúskodom róla, hogy ô az Isten Fia.'' Másnap megint ott állt János két tanítványával, s mihelyt meglátta Jézust, amint közeledett, így szólt: ,,Nézzétek, az Isten Báránya!'' E szavak hallatára a két tanítvány Jézus nyomába szegôdött. (Jn 1,23-37)

Karácsony

Az elsô három évszázadban nem ünnepelték meg a karácsonyt. Rómában Aurelianus császár 274. december 25-én avatta föl a Legyôzhetetlen Napisten templomát. A pogány világ hangos utcai ünnepléssel a világosság istenét ünnepelte, aki legyôzte a sötétség istenét. A keresztények nem vettek részt a pogány istentiszteleteken. Számukra az igazi Világosság -- amely megvilágít minden embert -- maga Jézus Krisztus volt. Hogy a téli napforduló pogány ünnepét kiszorítsák, december 25-ét keresztény tartalommal töltötték meg. Ezen a napon emlékeztek meg Jézus születésérôl. Csendesen, családi körben ünnepeltek. Ez a szép szokás ma is megmaradt. Szenteste mindenki hazaigyekszik a családjához. A boltok korábban bezárnak, a közlekedés leáll, elcsendesedik a város. A karácsony ünneplése Rómában a kereszténység központjában a 330-as évekre nyúlik vissza. A láthatatlan Isten látható természetben való megjelenésének Jézus születésének az ünnepe, egyben a család ünnepe is. A családok példaképe a názáreti Szent Család. Karácsonykor Isten népe ünnepel. Sokan keresik föl a templomokat, ahol fölépítik a betlehemi istálló mását. Három szentmisén is megemlékeznek a Megváltó születésérôl. Az egyes miséknek saját elnevezésük van. A templomban a gyerekek pásztorjátékot mutatnak be, egyes helyeken még élô népszokás a betlehemezés. Ministránsok, cserkészek napjainkban ismét újraélesztették e szép szokást.

Az éjféli mise Jézus születésének hírüladását jelképezi. Hajnalban pásztorok látogatták meg a betlehemi istállót, mert angyalszó adta hírül nekik, hogy megszületett a rég várt Messiás. Ennek emlékét ôrzi az ún. pásztorok miséje. Az ünnepi nagymisén Szent János evangéliumának elsô szakaszát olvassák föl az Ige megtestesülésérôl. Karácsony hármas miséje kezdetben csak a pápai liturgiában szerepelt, késôbb ez a gyakorlat világszerte elterjedt. Az Isten emberré lett. Erre emlékezünk karácsonykor a szeretet, a béke és az öröm ünnepén. Az emberek ezen a napon bensôségesen ünnepelnek, emlékeznek Valakire, aki kétezer évvel ezelôtt elhozta a megváltást és a békét a földre.

Bárcsak Jézus ma is megszületne minél több ember szívében!
Kevesebb lenne a magányos, hontalan, szeretetre éhezô ember.

Lukács evangélista így számol be a Megváltó születésérôl

   Azokban a napokban történt, hogy Augustus császár rendeletet adott ki, hogy az egész földkerekséget írják össze. Ez az elsô összeírás Quirinius, Szíria helytartója alatt volt. Mindenki elment a maga városába, hogy összeírják. József is fölment Galilea Názáret nevû városából Júdeába, Dávid városába, Betlehembe, mert Dávid házából és nemzetségébôl származott, hogy összeírják jegyesével, Máriával együtt, aki áldott állapotban volt. Ott-tartózkodásuk alatt elérkezett a szülés ideje. Mária megszülte elsôszülött fiát, bepólyálta és jászolba fektette, mert nem jutott nekik hely a szálláson. Pásztorok tanyáztak a vidéken kint a szabad ég alatt, és éjnek idején ôrizték nyájukat. Egyszerre csak ott állt elôttük az Úr angyala, és beragyogta ôket az Úr dicsôsége. Nagyon megijedtek. De az angyal így szólt hozzájuk: ,,Ne féljetek! Íme, nagy örömet adok tudtul nektek és az lesz majd az egész népnek. Ma megszületett a Megváltó nektek, Krisztus, az Úr, Dávid városában. Ez lesz a jel: Találtok egy jászolba fektetett, bepólyált gyermeket.'' Hirtelen mennyei seregek sokasága vette körül az angyalt, és dicsôítette az Istent ezekkel a szavakkal: ,,Dicsôség a magasságban Istennek és békesség a földön a jóakarat embereinek!'' Mihelyt az angyalok visszatértek a mennybe, a pásztorok így szóltak egymáshoz: ,,Menjünk el Betlehembe, hadd lássuk a valóra vált beszédet, amit az Úr tudtunkra adott!'' Gyorsan útra keltek, és megtalálták Máriát, Józsefet és a jászolban fekvô gyermeket. Miután látták, az ezen gyermekrôl nekik mondottak alapján ismerték fel. Aki csak hallotta, csodálkozott a pásztorok beszédén. Mária meg mind emlékezetébe véste szavaikat és szívében egyeztette. A pásztorok hazatértek, dicsôítették és magasztalták az Istent mindenért, amit csak hallottak, és úgy láttak, ahogy tudtul adták nekik. (Lk 2,1-20)

Betlehemi királyok

Írta: József Attila

Adjonisten, Jézusunk, Jézusunk! Három király mi vagyunk. Lángos csillag állt felettünk, gyalog jöttünk, mert siettünk, kis juhocska mondta -- biztos itt lakik a Jézus Krisztus. Menyhárt király a nevem. Segíts, édes Istenem!	Adjonisten, Megváltó, Megváltó! Jöttünk meleg országból. Fôtt kolbászunk mind elfogyott, fényes csizmánk is megrogyott, hoztunk aranyat hat marékkal, tömjént egész vasfazékkal. Én vagyok a Boldizsár, aki szerecseny király.
Istenfia, jónapot, jónapot! Nem vagyunk mi vén papok. Úgy hallottuk, megszülettél, szegények királya lettél. Benéztünk hát kicsit hozzád, Üdvösségünk, égi ország! Gáspár volnék, afféle földi király személye.	Irul-pirul Mária, Mária, boldogságos kis mama. Hulló könnye záporán át alig látja Jézuskáját. A sok pásztor mind muzsikál. Meg is kéne szoptatni már. Kedves három királyok, Jóéjszakát kívánok!
	Énekeljünk!	Hozsanna 16/1 Az angyal énekel, Tekints az égre fel: Napvilágos lett az éj, Meghasadt az ég, És a Második Személy Most földre lép. Mézet ont az ég! Mézet ont az ég!
	Énekeljünk!	Hozsanna 18/1 Az ige megtestesült Názáretben, Kit Mária szûzen szült Betlehemben. Itt vagyon elrejtve kenyérszínben, Imádjuk mindnyájan egyetemben.
	Énekeljünk!	Hozsanna 21/1-2 1. Dicsôség mennyben az Istennek! Dicsôség mennyben az Istennek! Az angyali seregek Vígan így énekelnek: Dicsôség, dicsôség Istennek. 2. Békesség földön az embernek! Békesség földön az embernek, Kit az igaz szeretet A kis Jézushoz vezet, Békesség, békesség embernek.
	Énekeljünk!	Hozsanna 23/1 Istengyermek, kit irgalmad Közénk lehozott, Angyaloknak énekével Néked áldozok Terjeszd fölém kezedet, Hogy az Istenszeretet Töltse el ma szívem, lelkem, Jászolod tövén.
	Énekeljünk!	Hozsanna 25/1-5 1. Mennybôl az angyal lejött hozzátok, pásztorok, pásztorok! Hogy Betlehembe sietve menvén, lássátok, lássátok. 2. Istennek Fia, aki született jászolban, jászolban, Ô leszen néktek Üdvözítôtök valóban, valóban. 3. Mellette vagyon az édesanyja, Mária, Mária; Barmok közt fekszik, jászolban nyugszik szent Fia, szent Fia. 4. El is menének köszöntésére azonnal, azonnal Szép ajándékot vivén szívökben magukkal, magukkal. 5. A kis Jézuskát egyenlôképen imádják, imádják, A nagy Úristent ilyen nagy jóért mind áldják, mind áldják.
	Énekeljünk!	Hozsanna 29/1-2 1. Ó gyönyörûszép, titokzatos éj! Égszemû gyermek, csöpp rózsalevél. Kisdedként az édes Úr Jászolában megsimul Szent karácsony éjjel! 2. Ó fogyhatatlan csodálatos ér! Hópehely ostya, csöpp búzakenyér. Benne, lásd: az édes Úr Téged szomjaz, rád borul. Egy világgal ér fel.
	Énekeljünk!	Hozsanna 32/1-2 1. Pásztorok, pásztorok örvendezve Sietnek Jézushoz Betlehembe; Köszöntést mondanak a kisdednek, Ki váltságot hozott az embereknek. 2. Angyalok szózata minket is hív, Értse meg ezt tehát minden hû szív; A kisded Jézuskát mi is áldjuk, Mint a hív pásztorok, magasztaljuk.
	Énekeljünk!	Hozsanna 34/1 Szülte a Szûz szent Fiát! Örvendezzünk! Liliomot rózsaág! Lelkendezzünk! Kisded, atya nélkül, Néki szünet nélkül Glóriát zengedezzünk!

A karácsonyi ünnepkör

Karácsony napja után a szentek ünnepei következnek. December 26-án Szent István diakónusra emlékezünk. Ô volt a kereszténység elsô vértanúja. Másnap, 27-én Szent János apostol a szeretett tanítvány emléknapja van. A karácsony nyolcada alatti vasárnapra került a Szent család vasárnapja. A betlehemi gyermekgyilkosság áldozataira az aprószentek napján, december 28-án emlékezünk. December 31-én, Szent Szilveszter pápa emléknapján délután a templomban hálát adunk mindazokért a kegyelmekért, amelyeket az elmúlt év folyamán kaptunk. Ez alkalommal a plébános atya beszámol mindarról ami az egyházközségben történt, s köszönetet mond mindazoknak, akik a közösségért fáradoztak.

	Énekeljünk!	Hozsanna 38/1 Az esztendô fordulóján Összegyûltünk mind ez órán, Oltárodnál leborulunk hál'adásra, Mindentudó színed elôtt számadásra.
	Énekeljünk!	Hozsanna 40/1 Kél a magasból tiszta fény Földre az új év kezdetén. A kicsi Jézus köztünk él, S ontja ma vérét vétkünkért. Hát vígadozzunk mindnyájan. Áldjuk a Jézust Anyjával, És esedezzük térden ôt, Áldja meg ezt az esztendôt!

Az óév búcsúztatását, az új esztendô beköszöntét a pogányság kicsapongó hangos mulatozással ünnepelte. Ezért az Egyház Szilveszter napját bûnbánati nappá tette. Késôbb január elseje Szûz Mária emléknapja lett. Ezen a napon emlékezünk meg Szûz Mária istenanyaságáról és ez a nap Jézus névadásának a napja is. A polgári év kezdete egyben a Béke Világnapja. Január 6-án, vagy az ahhoz legközelebb álló vasárnapon tartjuk Urunk megjelenésének ünnepét, népies nevén vízkereszt napját. Ezen a napon emlékezünk a napkeleti bölcsek látogatására.

A vízkereszttôl hamvazószerdáig tartó idôszakot farsangnak nevezzük. Ez a vidám mulatozások idôszaka.

Jézus megkeresztelkedésének vasárnapjával megkezdôdik az évközi idô elsô része. Ezt követi hamvazószerdától pünkösdig a húsvéti idô. Szentháromság vasárnapját, Úrnapját és Jézus Szíve péntekét már az évközi idô második részének elején ünnepeljük.[4]


3. Szûz Mária és a szentek ünnepei -- III. témakör
3. Szûz Mária és a szentek ünnepei	III. témakör

Az Egyház példaképeket állít elénk a mennyország felé vezetô úton. A szentek nehéz körülmények között, sokszor életük feláldozása árán is nagyon szerették az Istent. Ezért az örök boldogsággal, a mennyországgal jutalmazta ôket. A szenteket általában a mennyei születésnapjukon ünnepeljük.  A szentek kultusza a vértanúk tiszteletébôl fejlôdött ki. Mind az öt földrész a hithirdetôk vérével megszentelt terület. Az egész világon tisztelik ôket és imádkoznak közbenjárásukért. Ezért kerültek be az egyetemes naptárba.

310. Kik a szentek?
A szentek -- Isten barátai -- azok az üdvözültek, akiket az Anyaszentegyház példaként állít elénk, és közbenjárásukat kéri.
376. Imádkozhatunk-e a szentekhez?
Imádkozhatunk a szentekhez, mert általuk is Istenhez fordulunk, és bennük Isten ajándékát magasztaljuk.
114. Mivel segítenek minket az üdvözültek?
Az üdvözültek azzal segítenek minket, hogy közbenjárnak értünk az Atyánál.
311. Kit tisztelünk a szentek közül leginkább?
A szentek közül leginkább a Boldogságos Szûz Máriát tiszteljük.

A kereszténység elsô századaiban már találkozunk a Mária-tisztelet irodalmi emlékeivel. A III. századból származó imádságot ma is ismerjük és imádkozzuk.

Oltalmad alá futunk Istennek szent Anyja! Ne vesd meg könyörgésünket szükségünk idején, hanem oltalmazz meg minket minden veszedelemtôl mindenkor dicsôséges és áldott Szûz. Asszonyunk, Közbenjárónk és szószólónk! Engeszteld értünk Fiadat, ajánlj minket Fiadnak, mutass be minket szent Fiadnak. Amen

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 220 Oltalmad alá futunk, Istennek szent Szülôje, könyörgésünket meg ne vesd szükségünk idején, hanem oltalmazz meg minket minden veszedelemtôl: ó dicsôséges és áldott Szûz!

Az V. században megjelennek a Mária-ünnepek. Az elsô magyarországi Mária ábrázolás a IV. századan készült, amely a pécsi ókeresztény sírkamrában látható. A középkorban sok Mária-ünnep keletkezett.


4. Szûz Mária fô ünnepei -- III. témakör
4. Szûz Mária fô ünnepei	III. témakör

Nagyboldogasszony (augusztus 15.)

 Mária elszenderedésének és mennybevitelének emléknapja. A legôsibb Mária ünnep, melyet már az V. században ismertek.

	Énekeljünk!	Hozsanna 168/1 Örülj, vigadj tisztaságban Kivirágzott anyaság, Kit körülvesz mennyországban Az angyali sokaság. Mária, mi Anyánk, Mennyei Pátrónánk, Bûnösökre, nézz le ránk!

Szûz Mária Isten anyja. (január 1.)

A Boldogságos Szûz Máriát a legôsibb idôk óta Istenszülô néven is tiszteljük.

Gyümölcsoltó Boldogasszony (március 25.)

Az angyali üdvözlet. Urunk születésének hírüladása. Mária igent mond Jézus anyaságának vállalására.

   A hatodik hónapban az Isten elküldte Gábor angyalt Galilea Názáret nevû városába egy szûzhöz, aki egy Dávid házából való férfinak, Józsefnek volt a jegyese, és Máriának hívták. Az angyal belépett hozzá és megszólította: ,,Üdvözlégy, kegyelemmel teljes! Veled van az Úr! Áldottabb vagy minden asszonynál.'' E szavak hallatára Mária zavarba jött, és gondolkozni kezdett rajta, miféle köszöntés ez. Az angyal ezt mondta neki: ,,Ne félj, Mária! Kegyelmet találtál Istennél. Gyermeket fogansz, fiút szülsz, és Jézusnak fogod elnevezni. Nagy lesz ô, és a Magasságbeli Fiának fogják hívni. Az Úr Isten neki adja atyjának, Dávidnak trónját, és uralkodni fog Jákob házán örökké, s országának nem lesz vége. (Lk 1,26-34)

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 251/1 Magasztalja lelkem az én Uramat örvendezve élek szárnyai alatt, szolgálója lettem lepillantott rám, alázattal zengi dicséretét szám.
Barlangszobád mélyén üdvözlégy Mária, teljes malaszttal,[5]
Angyalszárnyak suhogásában áldott vagy te az asszonyok között.
Kopogtat szíveden a Lélek:
itt az idô, a Kígyó fejét széttipornod.
Rónai György

A Boldogságos Szûz Mária szeplôtelen fogantatása (december 8.)

Szûz Mária Jézusra való tekintettel kapta a legtöbb kegyelmet az Istentôl. Fogantatásának elsô pillanatától kezdve mentes volt az áteredô bûntôl és következményeitôl. Az ünnep elsô nyomai keleten már a VIII. században megtalálhatók. A XII. században terjedt el Európában, majd IV. Sixtus pápa 1477-ben felvette a római egyház ünnepei közé. A Szeplôtelen Fogantatás dogmáját[6]  1854. december 8-án hirdette ki IX. Pius pápa.

	Énekeljünk!	Hozsanna 161/1 Máriát dicsérje lelkünk, Máriát dicsérje szánk. Ôt, ki által Isten annyi Szent malasztja szálla ránk. Kit Fiának nagy kegyelme Kezdet óta ôrizett, Akihez a legparányibb Bûnhomály sem férkezett.

Magyarok Nagyasszonya (október 8.)

Szent István király halála elôtt az országot a Boldogságos Szûz Mária oltalmába ajánlotta. Magyar népünk errôl a történelem során mindig megemlékezett. 1896-ban a millennium évében[7] XIII. Leó pápa október 8-ra engedélyezte ennek megünneplését. Ma liturgikus ünnep, egyben a római Szent Péter bazilikában lévô Magyarok Nagyasszonya kápolna felszentelésének az évfordulója. (II. János Pál pápa 1980. október 8-án szentelte föl.)

	Énekeljünk!	Hozsanna 284/1 Boldogasszony Anyánk, régi nagy Pátrónánk! Nagy ínségben lévén, így szólít meg hazánk: Magyarországról, édes hazánkról, Ne felejtkezzél el szegény magyarokról!


5. Szûz Mária egyéb ünnepei -- III. témakör
5. Szûz Mária egyéb ünnepei	III. témakör

Gyertyaszentelô Boldogasszony -- Urunk bemutatása (február 2.)

Igazában az Úr ünnepeihez tartozik. Jézust a születése utáni negyvenedik napon bemutatták a jeruzsálemi Templomban. Már az V. században kialakult ünnep. Késôbb gyertyás körmeneteket tartottak, gyertyát szenteltek. Az égô gyertya Krisztust, az örök Világosságot jelképezi.

   Amikor elteltek a tisztulásnak a Mózes törvényében megszabott napjai, felvitték Jeruzsálembe, hogy bemutassák az Úrnak, ahogy az Úr törvényében elô volt írva: az anyaméhet megnyitó minden elsôszülött fiú az Úr szentjének hívatik, s az áldozatot is be akarták mutatni, ahogy az Úr törvénye elôírta: egy pár gerlicét vagy két galambfiókát. Íme, volt Jeruzsálemben egy Simeon nevû igaz és istenfélô ember. Várta Izrael vigaszát, és a Szentlélek volt rajta. Kinyilatkoztatást kapott a Szentlélektôl, hogy addig nem hal meg, amíg meg nem látja az Úr Fölkentjét. (Lk 2,22-32)

	Énekeljünk!	Hozsanna 163/1 Ki negyven nap elôtt üdvösségünkre Lejöttél az égbôl bûnös földünkre, Szállj be lelkünk hajlékába, Ó világ világossága!

Sarlós Boldogasszony (július 2.) Szûz Mária látogatása Erzsébetnél

Az ünnep a XIII--XIV. században keletkezett. A világegyházban május 31-én ünnepelik. Hazánkban a népi hagyományok és az aratási munkálatokra utaló neve miatt július 2-án maradt az ünneplés.

   Mária még ezekben a napokban útnak indult, és a hegyekbe sietett, Júda városába. Zakariás házába tért be és üdvözölte Erzsébetet. Amikor Erzsébet meghallotta Mária köszöntését, örömében megmozdult méhében a gyermek, maga Erzsébet pedig eltelt Szentlélekkel. Nagy szóval felkiáltott: ,,Áldott vagy az asszonyok között, és áldott a te méhed gyümölcse! Hogy lehet az, hogy Uramnak anyja jön hozzám? Lásd, mihelyt meghallottam köszöntésed szavát, az örömtôl megmozdult méhemben a gyermek. Boldog, aki hitt annak a beteljesedésében, amit az Úr mondott neki!'' Mária így szólt:
,,Lelkem magasztalja az Urat, és szívem ujjong megváltó Istenemben,
mert rátekintett szolgálója alázatosságára.
Íme, mostantól fogva boldognak hirdet minden nemzedék,
mert nagyot tett velem a Hatalmas,
és Szent az ô neve.
Irgalma nemzedékrôl nemzedékre az istenfélôkkel marad.
Karja bizonyságot tett hatalmáról:
szétszórta a szívük szándékában a gôgösöket,
letaszította trónjukról a hatalmasokat,
az alázatosakat pedig fölemelte.
Az éhezôket javakkal töltötte el,
de a gazdagokat üres kézzel küldte el.
Gondjába vette szolgáját, Izraelt,
megemlékezve irgalmáról, amelyet atyáinknak,
 Ábrahámnak és utódainak örökre megígért.''

Mária még ott maradt három hónapig, aztán hazatért. (Lk 1,39-56)

Sehol úgy, mint Máriában nem ragyog akkora fényességgel az a csodálatos valóság, hogy nemcsak egyedül az Isten, hanem a teremtett erôk is résztvesznek a megváltás mûvében.
Karl Adam

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 251/2 Ami velem történt, nem volt soha még, boldognak mond engem minden nemzedék, nagyot mûvelt rajtam hatalmas keze, jóságában százszorszent az Ô neve.

Szûz Mária születése (szeptember 8.) Kisboldogasszony ünnepe

A VI. századtól ismert Mária ünnep. A jeruzsálemi Szent Anna templom ünnepére utal. Rómában a VII. századtól ünneplik.

	Énekeljünk!	Hozsanna 171/1 Mondj szívem dalt és magasztald Máriának szent nevét. Ôt dicsérjed és megüljed buzgalommal ünnepét. Kell csodálnod, hogyha látod, mily magasra tétetett; Mert szülônek s tiszta szûznek csak magát nevezheted.

Szûz Mária emléknapjai (nem teljes felsorolás)

Szûz Mária nevenapja (szeptember 12.)

Magyar és német nyelvterületen ünneplik. XI. Ince pápa rendelte el annak emlékére, hogy 1683. szeptember 12-én a keresztény seregek fölmentették Bécs várát, s ezzel megkezdôdött Magyarország fölszabadítása a török iga alól.

Fájdalmas Szûzanya (szeptember 15.)

A XIX. században vezette be VII. Pius pápa az Egyház ünneplésébe, hálából a napóleoni fogságból Rómába való visszatéréséért (1814).

Rózsafüzér királynôje (október 7.)

A lepantói tengeri gyôzelem (1571. október 7.) emlékére rendelte el V. Pius pápa, aki a gyôzelmet a rózsafüzér-ima közbenjárásának tulajdonította.

	Énekeljünk!	Hozsanna 287/9 Rózsafüzér királynéja, tiszta Szûz! Kérjed a Te szent Fiadat érettünk. Ékes virágszál, hozzád esdeklünk, Szép szûz Mária! Könyörögj értünk!

Gyôri Könnyezô Szûzanya (március 17.)

A gyôri Bazilika falán lévô -- a gyermek Jézus fölé hajló és imádkozó Szûzanyát ábrázoló kép -- 1649-ben került Gyôrbe. Az írországi katolikusok üldözése miatt Lynch Walter menekülô ír püspök hozta magával, aki Gyôrött talált menedéket. Halála után a szentkép a templom egyik oldalfalára került. A hívek megkedvelték az egyszerû keretben lévô képet, és buzgón imádkoztak elôtte. Alig pár évtized múlva Írországban ismét súlyos szenvedések nehezedtek az ott élô keresztényekre. Az Egyházban titokzatosan tovább élô és szenvedô Krisztussal fejezte ki együttérzését a Szûzanya, amikor 1697. március 17-én Írország térítô apostolának és védôszentjének -- Szent Patriknak -- ünnepén reggel 6 órától 9 óráig véres könnyeket hullatott. A korai órákban a templomban lévô hívek vették észre a rendkívüli jelenséget. A hír gyorsan elterjedt a városban. Az esemény történeti hitelességéhez nem férhet kétség, teljes bizonyossággal igazolható annak valódisága. A véres könnyeket egy fehér gyolcskendôvel fölitatták. A véres könny nyomai bár elhalványodva, de ma is láthatók a kendôn. Késôbb a templomban kegyoltárt építettek, a képet az oltár fölött helyezték el. A vérrel könnyezés évfordulóján minden évben több ezren keresik föl a gyôri Könnyezô Szûz Máriát.

Más alkalommal Máriapócson is többször könnyezett Szûz Mária kegyképe.

	Énekeljünk!	Ének a Könnyezô Szûzanyához

Az ismertetett Szûz Mária emléknapjain kívül hazánkban található Mária kegyhelyeknek is többnyire saját emléknapjuk van valamely Mária vagy egyéb ünnephez kapcsolódva.


6. Foglaljuk össze a tanultakat! -- III. témakör
6. Foglaljuk össze a tanultakat!	III. témakör

Az ünnepek biblikus háttere

Számunkra, keresztények számára ünnep minden nap, minden perc, mikor Istennel találkozunk. Tudjuk, hogy Ô velünk van, gondoskodik rólunk. Segítségét kérjük a napi munkánkhoz, rábízzuk életünket. Elkísér bennünket életünk útján Jézus, a jó barát. A rendszeres imádság Istenhez kapcsolja az életünket. A vasárnap kiemelkedik a hétköznapok sorából. Szentmisén veszünk részt, pihenünk és a család felé fordulunk. Mi így szenteljük meg az Úr napját.

Ôsi keresztény szokás szerint szeretnénk valamilyen módon részesülni Jézus Krisztus szenvedésébôl. Szeretnénk enyhíteni az ô fájdalmán, ezért érte, Jézusért, pénteken, halálának napján, önmegtartóztatásokat végzünk, böjtöt tartunk.

Az egyházi évben Jézus Krisztus életének egyes eseményei elevenednek meg elôttünk. A választott nép évszázadokon át várta a Messiást. Jövetelérôl a próféták jövendöltek. Advent a várakozás idôszaka. A Megváltó eljövetelére emlékezünk és készülünk.

,,Karácsony éjszakáján földre száll az ég,

s megtörik a gyertyaláng az emberek szemén.''

Az évközi idôszakban Jézus nyilvános mûködése kerül az érdeklôdés középpontjába. Szûz Mária, Jézus édesanyja kétezer év óta kiemelt tiszteletnek örvend a keresztény katolikus emberek körében. Számos Mária ünnep alakult ki a történelem során. Némelyik ünnepnek sajátos magyar elnevezése van.


Ellenôrizd magad, mire emlékszel!? -- III. témakör
Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?	III. témakör
  1.	Mit fejez ki az összetett kézzel való imádkozás?
  2.	Melyik az áldás ôsi formája?
  3.	Miért a vasárnap lett a keresztények körében az Úr napja?
  4.	Mióta munkaszüneti nap a vasárnap?
  5.	Mi az egyházi év?
  6.	Mire emlékeztet bennünket az advent?
  7.	Mit jelképeznek az adventi koszorú gyertyái?
  8.	Kiket nevezünk prófétáknak?
  9.	Mely próféták jövendöltek a Messiásról?
10.	Ki volt az ószövetség utolsó prófétája?
11.	Hogyan lett a karácsony az Úr Jézus születésének emléknapja?
12.	Melyek a karácsonyi ünnepkör jelentôsebb napjai?
13.	Hogyan csoportosítjuk a Szûzanya ünnepeit?
14.	Melyek Szûz Mária fô ünnepei?
15.	Sorolj fel néhány Mária-ünnepet! Mi ezen ünnepek bibliai háttere, jellemzôje?


Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni -- III. témakör
Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni	III. témakör
114.	Mivel segítenek minket az üdvözültek?
286.	Hogyan szól az Egyház öt parancsolata?
287.	Melyek a kötelezô egyházi ünnepek?
288.	Hogyan kell az Anyaszentegyház ünnepeit megszentelni?
289.	Hogyan kell a vasárnapi és ünnepi szentmisén részt venni?
290.	Hogyan kell a pénteki bûnbánati napokat megtartani?
291.	Mikor van kötelezô hústilalom?
292.	Mit jelent a szigorú böjt?
310.	Kik a szentek?
311.	Kit tisztelünk a szentek közül leginkább?
319.	Mire kötelez minket Isten harmadik parancsolata?
320.	Hogyan kell a vasárnapot megszentelnünk?
321.	Ki vétkezik Isten harmadik parancsolata ellen?
322.	Mikor szabad vasárnap is dolgozni?
366.	Mit teszünk, amikor imádkozunk?
367.	Melyek az imádság formái?
368.	Melyek az imádság módjai?
369.	Miért imádkozunk?
370.	Miért a liturgia az Egyház legfontosabb imádsága?
371.	Hogyan kell imádkoznunk, ha Istentôl valamit kérünk?
372.	Mikor kell imádkoznunk?
373.	Kikért imádkozunk?
374.	Mivel kezdjük és végezzük az imádságot?
375.	Melyik a legtökéletesebb imádság?
376.	Imádkozhatunk-e a szentekhez?
377.	Melyik imádsággal köszöntjük Jézus édesanyját?
378.	Melyek még a legismertebb imádságaink?
379.	Mit fejezünk ki az ,,Amen'' szóval?

A legfontosabb imádságokat megtalálhatod a 113--116. oldalakon. Érdemes minél többet megtanulnod, hogy olyankor is tudj az Égiek felé fordulni, amikor nincs veled az imák leírt szövege.

Saját gondolataiddal is imádkozz napközben minél gyakrabban, pl. így: Istenem szeretlek! vagy: Jézusom, adj erôt azoknak, akik szenvednek! vagy: Szentlélek Úristen,  ébressz buzgó papi és szerzetesi hivatásokat! stb.


1. A szentségek -- IV. témakör
1. A szentségek	IV. témakör

A szentségekre vonatkozó alapismeretek

Krisztus ma is jelen van az Egyházában. Amit tanított, az fönnmaradt a Szentírásban és a Szenthagyományban, tettei pedig a szentségekben. Életünk fontos állomásainál mellettünk áll. Felkínálja segítségét, hogy mi önkéntesen és tudatosan élhessünk vele. Fontos, hogy ismerjük ezeket a lehetôségeket. A szentségek felvételéhez elengedhetetlen a tudatosság, az hitismeret, a bûnbánat és a szeretet.

A szentségek liturgiája nem csupán a szentség kiszolgáltatása, hanem a szentség ünneplése. A szentségeket általában szentmise keretében szolgáltatjuk ki. Ha erre nincs lehetôség, legalább igeliturgiát végzünk. A szentségekben magával Jézussal találkozunk. Ez a kegyelmi találkozás két lépésben történik. Az Isten felajánlja kegyelmét, az ember pedig szabad akaratával válaszol a kegyelem elfogadásával. -- Három szentséget csak egyszer lehet felvenni, mert ezek visszavonhatatlanul megjelölnek bennünket. Ezek a keresztség, a bérmálás és az egyházi rend szentsége.

132. Mik a szentségek?
A szentségek látható jelei a kegyelemnek, amely által az isteni életben részesülünk.
280. Mi a kegyelem?
A kegyelem természetfeletti ajándék: Isten élete bennünk a Szentlélek által.
133. Ki alapította a szentségeket?
A szentségeket Jézus Krisztus alapította, és Anyaszentegyházára bízta.
134. Ki cselekszik az Egyház szentségeiben?
Az Egyház szentségeiben a Szentlélek által Jézus Krisztus cselekszik, aki az üdvösség forrása.
135. Hogyan éltetik a szentségek az Egyházat?
A szentségek megerôsítik és kifejezik a hitet, dicsôítik Istent, megszentelik az embert, és építik az egyházi közösséget.
136. Hány szentség van?
Hét szentség van: 1. a keresztség; 2. a bérmálás; 3. az Eukarisztia; 4. a bûnbocsánat szentsége; 5. a betegek kenete; 6. az egyházi rend; 7. a házasság.
137. Mely szentségek törlik el a halálos bûnt?
A keresztség és a bûnbocsánat szentsége törli el a halálos bûnt, és adja meg a megszentelô kegyelmet.
138. Mely szentségekhez nem járulhat, aki tudja, hogy halálos bûnben van?
Aki tudja, hogy halálos bûnben van, nem járulhat a következô szentségekhez: bérmálás, Eukarisztia, betegek kenete, egyházi rend és házasság. Ha mégis megteszi, szentségtörést követ el.
139. Mely szentségeket szabad csak egyszer felvenni?
A keresztség, a bérmálás és az egyházi rend szentségét csak egyszer szabad felvenni, mert ezek eltörölhetetlen jegyet hagynak a lélekben.


2. A beavatás szentségei -- IV. témakör
2. A beavatás szentségei	IV. témakör
140. Melyek a keresztény beavatás szentségei?
A keresztény beavatás szentségei: a keresztség, a bérmálás és az Eukarisztia.

A keresztség

Keresztény életünk a keresztség szentségével kezdôdik. -- A keresztségben megkaptuk a megszentelô kegyelmet, Isten gyermekévé fogadott és a mennyország örökösévé tett bennünket. A keresztség az elsô és legfontosabb szentség, nélküle egyetlen más szentséget sem vehetünk fel érvényesen. A keresztség által az Egyház tagjai lettünk. Rendszerint pap vagy diakónus keresztel. Szükség esetén azonban bárki keresztelhet, feltéve, hogy az Egyház szándéka szerint cselekszik.

Ha például egy kisbaba élete a születés során veszélybe kerül, akár az édesanyja, vagy a jelenlevô keresztény orvos, ápolónô is megkeresztelheti. Ezért fontos minden kereszténynek tudnia, hogyan kell keresztelni. A felnôtt keresztelendônek elôbb Krisztus tanításait kell megismernie, majd életével hitelesíteni kell ôszinte szándékát. Ezt a katekumenatusban sajátíthatja el.

A keresztelendô fejét tiszta vízzel leöntjük
és közben a szentségi szavakat mondjuk:
(Név:) ...én megkeresztellek téged az Atya és a Fiú és a Szentlélek nevében.

Ünnepélyes keresztelô alkalmával a pap köszönti a jelenlévôket. Az igeliturgiában a keresztség lényegét tárja fel. Ezután a keresztelendôk olajával homlokukon megkeni a keresztelendôket. Ez a lelki egészség és erô külsô jele. A már értelemmel rendelkezô keresztelendôk keresztségi fogadalmat tesznek. Ünnepélyesen megígérik, hogy keresztény módon fognak élni. Kisgyermek esetében a szülôk és a keresztszülôk ígérik meg, hogy a gyermeket keresztény módon fogják nevelni. A szertartás során a jelenlévôk is megújítják keresztségi fogadalmukat, ellene mondanak a sátánnak, megvallják Jézus Krisztusba és a Szentháromságba vetett hitüket. A keresztelés a húsvéti szertartás során megszentelt vízzel történik, utána a pap krizmával, a szentelô olajjal keni meg az új keresztények fejét. Felszenteli ôket, mint a Szentlélek templomait. Ezt követôen rájuk adja, illetve helyezi a fehér ruhát, amely lelkük tisztaságát, bûntelenségét jelképezi. Az átadott égô gyertya a világ Világosságának, Jézus Krisztusnak a jelképe. Aki megkeresztelkedik, annak mindig a világosság fiaként kell élnie. A szertartás végén külön imádkoznak a szülôkért.

A keresztszülôk feladata, hogy a keresztény hit és élet jó példáját mutassák és annak követésére buzdítsák keresztgyermeküket. Az Egyház megkeresztelt tagjait a keresztelési anyakönyvben tartják nyilván.

141. Mi a keresztség?
A keresztség az elsô és legszükségesebb szentség, amely megszabadít minden bûntôl, Isten gyermekévé és az Egyház tagjává tesz.
142. Lehet-e keresztség nélkül más szentséget érvényesen felvenni?
Keresztség nélkül más szentséget nem lehet érvényesen felvenni.
143. Ki keresztelhet?
Csak felszentelt pap vagy diakónus, szükség esetén bárki keresztelhet, feltéve, hogy az Egyház szándéka szerint cselekszik.
144. Hogyan kell keresztelni?
Kereszteléskor vizet öntünk a keresztelendô fejére, és közben e szavakat mondjuk: ,,N., én megkeresztellek téged az Atya és a Fiú és a Szentlélek nevében.''
145. Kit lehet megkeresztelni?
Azt lehet megkeresztelni, aki hisz Jézus Krisztusban, és megismert tanítása szerint akar élni.
146. Mikor lehet kisgyermeket megkeresztelni?
Kisgyermeket akkor lehet megkeresztelni, ha legalább az egyik szülô kéri és vállalja gyermeke keresztény nevelését.
147. Mi a keresztszülô kötelessége?
A keresztszülô kötelessége, hogy segítse a gyermek szüleit vállalt kötelességük teljesítésében.

Bérmálás

Az Egyház elsô pünkösdjén Jézus Krisztus kiárasztotta Szentlelkét. Az elsô bérmálás pünkösdkor volt, amikor az apostolok megkapták a Szentlelket, rádöbbentek küldetésükre.

	Énekeljünk!	Hozsanna 259/1 Jöjj, Szentlélek Úristen, Áraszd reánk teljesen Mennybôl fényességedet, Mennybôl fényességedet. Jöjj el, jöjj el, jöjj el, jöjj el, jöjj Szentlélek Úristen!
Ezt a küldetést mi is megkaptuk. Mi is Krisztus tanúi vagyunk. Aki a bérmálkozásra készül, most már nagykorú keresztényként maga vállalja mindazt, amit a keresztségben szülei vállaltak helyette: a krisztusi életet és a küldetést. Szentlélek tölti el szívét, megerôsíti, hogy képes legyen a nagykorú, felelôs keresztény életre. A Szentlélek megerôsítette az apostolok hitét, és megújította kapcsolatukat a feltámadt Üdvözítôvel. A Szentlélek kiáradását a bérmálás szentsége állandóvá tette az Egyházban. Régen a keresztség szentségével együtt szolgáltatták ki. Görög katolikus testvéreink ma is ezt a gyakorlatot követik. A keresztség és a bérmálás szentsége összetartozik. (Felnôtt keresztelésekor a beavatás szentségeit egyszerre szolgáltatja ki a római katolikus Egyház is.) A keresztségben a kegyelmi élet csíráját kaptuk meg. A bérmálás szentsége megerôsít bennünket abban, ami a keresztségben elkezdôdött. Kiszolgáltatója a püspök, vagy az általa megbízott pap. A szentség kiszolgáltatása szentmise keretében történik. Az evangélium után a plébános bemutatja a bérmálkozókat. A bérmáló kéri a jelenlévôket, hogy imádkozzanak vele, majd a püspök a bérmálkozók fölé terjeszti kezét és lehívja rájuk a Szentlelket. A szertartás során a bérmálkozó fejére teszi a kezét, majd homlokát megkeni krizmával. Eközben mondja a szentség szavait: N.(itt a bérmanevet mondja), vedd a Szentlélek ajándékának jelét. Bérmanévként lehetôleg olyan szentet válassz, akit szívesen tekintesz példaképednek.

A kézfeltétel és az illatos olajkenet a Szentlélek ajándékának kiáradását jelképezi. A ,,Béke veled!'' köszöntés a küldetésre utal. A megbérmált ember úgy megy vissza a világba, hogy Krisztus élô tanúja lesz.

148. Mi a bérmálás?
A bérmálás az a szentség, amelyben a megkeresztelt megkapja a Szentlélek ajándékát, erôt és küldetést kap, hogy Krisztus élô tanúja legyen az Egyházban és a világban.
149. Ki bérmálhat?
Általában a püspök bérmál, de megbízásából bármelyik felszentelt pap bérmálhat.
150. Hogyan bérmál a püspök?
A püspök kezét a bérmálkozó fejére teszi, homlokát kereszt alakban megkeni krizmával, és ezt mondja: ,,N., vedd a Szentlélek ajándékának jelét.''
151. Ki bérmálkozhat?
Az bérmálkozhat, aki kellô oktatást kapott, felkészült, és elkötelezi magát a keresztény életre.
152. Mi a bérmaszülô kötelessége?
A bérmaszülô kötelessége, hogy a megbérmáltat a keresztény életben szóval és példájával segítse.
153. Miben tér el a bérmálás gyakorlata a görög szertartásban?
A görög szertartás rendje szerint a keresztséget és a bérmálást a pap együtt szolgáltatja ki. A bérmálás szövege: ,,A Szentlélek ajándékának pecsétje. Amen.''

Eukarisztia

A szentmise az Újszövetség áldozata az Eukarisztia ünneplésében. Eukarisztiának vagy Oltáriszentségnek nevezzük a szentmisén Jézus testévé és vérévé átváltoztatott kenyeret és bort. Régi szokás volt, hogy azoknak, akik nem tudtak résztvenni a szentmisén, elvitték az Oltáriszentséget. Így a templomokban a betegek és a börtönben lévô keresztények számára rendszeresen ôriztek Eukarisztiát, mert a Szentostyában Jézus, az Isten Fia jelen van, ezért egyre nagyobb tisztelettel vették körül.

Nagy esemény minden keresztény gyermek életében az elsôáldozás. Ezen a szép ünnepen találkoztál te is elôször az Eukarisztiában jelenlévô Úr Jézussal. A templomban Jézus asztala körül gyûlünk össze, ô találkozni akar velünk, ezért az a természetes, ha tiszta szívvel veszünk részt a szentmisén és szentáldozáshoz is járulunk. Boldogok, akiket az asztalához hív Jézus, az Isten Báránya.

A szentáldozás életed legnagyszerûbb élménye. Mikor tiszta szívvel az Oltáriszentségben jelenlévô megdicsôült Jézus valóságos testét és vérét magadhoz veszed, akkor szíved szeretetével mondj el mindent Jézusnak, amit elbeszélnél neki, ha földi életében találkoznál vele. Ô szeretettel figyel rád, hiszen életét adta érted. És ha ráfigyelsz, ô megerôsíti a jóra való készségedet.

A szentáldozás a legtökéletesebb szeretetközösség Jézussal.

A szentáldozáshoz fegyelmezetten, kettôs sorban járulunk. Áldozhatunk kézbe vagy nyelvre is. Ha a kezünkbe kérjük az Oltáriszentséget, akkor azt egyértelmûen kell az áldoztató tudtára adni. Bal kezünkbôl kis bölcsôt formálunk, jobb kezünkkel a szívünk feletti magasságban megtámasztjuk. Miután az áldoztató az így elôkészített kezünkbe adja Jézus Szent testét, egy lépést oldalra lépve magunkhoz vesszük azt. Utána fejet hajtunk, összeszedetten a helyünkre megyünk. Letérdelve megköszönjük Jézusnak, hogy a szívünkbe költözött. Az Eukarisztiát püspöki megbízás alapján világi hívô is kiszolgáltathatja. Ünnepélyes alkalmakkor a Szentostyát a Szent Vérbe mártva áldozhatunk. Ezt két szín alatti áldozásnak nevezzük.

Szent Tarzíciusz a ministránsok védôszentje

Az elsô századokban a kereszténység terjedését nem nézték jó szemmel. Rómában sok száz embert vetettek börtönbe a hitük miatt. Hívô testvéreik nem hagyták el ôket. Ahogy a beteghez, úgy a rabokhoz is igyekeztek eljuttatni Krisztus Testét. A börtönökbe azonban nehezen jutottak be a felnôttek, ezért oda gyerekek vitték el az Oltáriszentséget. Közéjük tartozott Tarzíciusz, aki fiatal volt, és elég ügyes ahhoz, hogy bejusson a börtönökbe és megáldoztassa a keresztényeket. A püspök ruhából készült tarsolyba tette az Oltáriszentséget, és azt Tarzíciusz nyakába akasztotta. Tarzíciusz örvendezve indult útjára. Már majdnem a börtön bejáratához érkezett, ahol engedélyt kellett kérnie, hogy ismerôseit, barátait meglátogassa, amikor néhány fiú játszani hívta. Tarzíciusz nemet mondott, erre elé álltak és rángatni kezdték. Ô attól félt, hogy letépik róla az Oltáriszentséget rejtô tarsolyt, ezért kezét a mellére szorította. Egyre jobban támadták. Biztosan ô is keresztény -- kiabálták. Vegyük el, amit a ruhája alatt rejteget! Az egész csapat a hôsiesen védekezô fiúra támadt. Tarzíciusz látta, hogy az Eukarisztiát nem tudja kimenteni a pogány társai kezébôl, gyorsan magához vette Jézus Testét, hogy azok meg ne gyalázhassák. Erre a fiúk még inkább megvadultak. Megetted a kincsedet? Majd kiverjük belôled! Ütötték, verték ôt. A nagy kiabálásra az ôrség egyik tagja közéjük rohant és szétválasztotta ôket. A fiúk elrohantak, csak Tarzíciusz maradt a küzdelem helyszínén. Alig volt benne élet. A katona mellé térdelt. Azonnal megismerte, hiszen titokban ô is abba a keresztény közösségbe járt. Hol van az, akit magaddal hoztál? -- kérdezte. Velem van, a szívemben -- suttogta a fiú és meghalt. Vértanúsága a hagyomány szerint 257. augusztus 15-én történt.

A hívek hódolata alakította ki az Oltáriszentség imádásának különféle formáit. A szentségimádás az Oltáriszentség ünnepélyes kihelyezésével kezdôdik. A pap megtömjénezi az Oltáriszentséget, térdet hajt, majd egy díszes kendôvel, a vélummal fogja meg a szentségmutatót. Ezután szentségi ének következik, melynek végén az Oltáriszentséggel áldást ad.

Eucharistia

Írta: Babits Mihály

Az Úr nem ment el, itt maradt. Ôbelôle táplálkozunk. Óh különös, szent nagy titok! Az Istent esszük, mint az ôs	minden családot s törzseket. Egyik karja az Igazság, másik karja a Szeretet... Mit ér nekünk a Test, a Vér,
törzsek borzongó lagzikon ették-itták királyaik húsát-vérét, hogy óriás halott királyok ereje	ha szellemében szellemünk nem részes és úgy vesszük Ôt magunkhoz, mint ama vadak a tetemet vagy totemet?
szállna mellükbe -- de a mi királyunk, Krisztus, nem halott! A mi királyunk eleven! A gyenge bárány nem totem.	Áradj belénk hát, óh örök igazság és szent szeretet! Oldozd meg a bilincseket amikkel törzs és vér leköt,
A Megváltó nem törzsvezér. Ereje több, ereje más: ô óriásibb óriás! ki két karjával általér	hogy szellem és ne hús tegyen magyarrá, s nôjünk ég felé, testvér-népek közt, mint a fák, kiket mennybôl táplál a Nap.
	Énekeljünk!	Hozsanna 110/1 Áldunk téged, ó angyali kenyér, Váltáságunkért adatott drága bér. Szent vagy, szent vagy, szent vagy, Te mindennél szentebb vagy! Légy áldott e szentségben, Rejtve kenyér szívében.
A szentségkitétel alkalmával a pap az Oltáriszentséget az oltáron egy erre kialakított helyre, vagy trónusra helyezi, ahol a hívek egyénileg vagy közösen imádhatják az Úr Jézust. -- Szentséglátogatást végezhetünk, ha napközben néhány percre betérünk a templomba, hogy így köszöntsük a jelenlévô Jézust. Az egyházi évben egy napot, az Úrnapját egészen az Oltáriszentség imádásának szenteljük. Az ünnepi szentmise után az úrnapi körmenettel valljuk meg hitünket, kifejezzük imádásunkat és szeretetünket.

	Énekeljünk!	Hozsanna 136/1 Üdvözlégy Oltáriszentség! Csodálatos szent Istenség! Téged szívbôl mind imádunk, Oltárodnak trónján áldunk. Üdvözlégy szent Szakramentom! Százezerszer, meg ezerszer én Jézusom!
154. Mi az Eukarisztia vagyis az Oltáriszentség?
Az Eukarisztia vagyis az Oltáriszentség az Úr Jézus valóságos teste és vére a kenyér és bor színe alatt.
166. Mi történik, amikor áldozunk?
Amikor áldozunk az Úr Jézus testét és vérét vesszük magunkhoz.
167. Ki áldozhat?
Az áldozhat, aki testileg és lelkileg felkészült Jézus fogadására.
168. Hogyan készülünk lelkileg a szentáldozásra?
Lelkileg úgy készülünk a szentáldozásra, hogy: 1. a halálos bûnöktôl megtisztítjuk lelkünket a szentgyónásban, a bocsánatos bûnöket pedig legalább megbánjuk; 2. imádságos lélekkel várjuk az Úr Jézussal való találkozást.
169. Hogyan készülünk testileg a szentáldozásra?
Testileg úgy készülünk a szentáldozásra, hogy megtartjuk az egy órás szentségi böjtöt, és megfelelô módon öltözködünk.
170. Hogyan áldozhatunk?
Áldozni lehet nyelvre és kézbe.
171. Mit teszünk a szentáldozás után?
Szentáldozás után imádjuk az Úr Jézust, hálát adunk neki, rábízzuk magunkat, és segítségét kérjük.
172. Mi a szentáldozás hatása?
A szentáldozás egyesít Jézussal, növeli bennünk a szeretetet és az istengyermeki életet, erôsíti bennünk az Egyházhoz tartozást, és az örök élet zálogát adja nekünk.
173. Ki áldozik méltatlanul?
Az áldozik méltatlanul, aki tudatosan halálos bûnben áldozik. Ez szentségtörés.


3. A gyógyulás szentségei -- IV. témakör
3. A gyógyulás szentségei	IV. témakör
177. Melyek a gyógyulás szentségei?
A gyógyulás szentségei: a bûnbocsánat szentsége és a betegek kenete.

Bûnbocsánat

Térjetek meg, és higgyetek az Evangéliumban! Ezzel a felszólítással kezdte tanítását Urunk, Jézus Krisztus. Erre a megtérésre minden kereszténynek, nap mint nap szüksége van. Jézus földi élete során nagyon sok bûnösnek megbocsátott. Apostolainak bûnbocsátó hatalmat adott.

A bûn nem magánügy. Aki bûnt követ el, nemcsak Isten ellen vét, de a közösségen is sebet üt. A bûnbocsánatnak kettôs hatása van. A bûnbánót kiengeszteli Istennel, és orvosolja azokat a sebeket, amelyeket a keresztény közösségen ejtett.

Az Egyház ajánlja, hogy a szentgyónásra való készület olykor közös bûnbánati liturgia keretében történjen. A bûnbánat szentségére alapos lelkiismeret-vizsgálattal kell felkészülni. Ehhez jó segítséget adnak a különbözô lelkitükrök. (L. 117--120. oldalon.)

A szentgyónás titokzatos csere.
Te minden bûnödet odaadod Jézus Krisztusnak,
Ô pedig egész megváltását adja neked!
M. Quoist

	Énekeljünk!	Hozsanna 58/1 Bûnbánóknak menedéke! Trónusodhoz eljövünk, Ah! Mert máshol nincs üdv s béke, Jézus, irgalmazz nekünk!

A szentgyónás módja

Belépve a gyóntatószékbe vagy gyóntatóhelyiségbe köszönünk:
-- Dicsértessék a Jézus Krisztus!
Letérdelünk (vagy leülünk) és keresztvetéssel kezdjük:
-- Az Atya, a Fiú és a Szentlélek nevében. Amen.
A lelkiatya szavai után így valljuk meg bûneinket:
Gyónom a Mindenható Istennek, és neked, lelkiatyám:
Utoljára gyóntam: ...
Áldozni szoktam: ...
Ezeket a bûnöket követtem el: (Ezután el kell mondani az utolsó szentgyónásunk óta elkövetett bûneinket, és feltenni esetleges kérdéseinket.)
Végül ezt mondjuk: Más bûnömre nem emlékszem.
Meghallgatjuk a lelkiatya szavait, válaszolunk esetleges kérdéseire, végül elfogadjuk az elégtételt.
Ezután újra megbánjuk bûneinket:
Istenem, szeretlek téged, és ezért teljes szívembôl bánom, hogy bûneimmel megbántottalak. Kérlek, bocsáss meg nekem. Ígérem, hogy ezentúl a jóra törekszem, és a bûnt kerülöm.
-- Keresztvetéssel fogadjuk a gyóntató feloldozását, s felelünk: Amen.
A pap szavaira: Magasztaljuk Istent, mert jóságos hozzánk!
-- Mert örökké szeret minket.-- válaszoljuk.
Ezután felállunk, köszönünk és távozunk.

A tökéletes (Isten iránti szeretetbôl fakadó) bánat is eltörli a bûnöket. A tökéletes bánat ugyan eltörli a bûnöket, de az Egyház tanítása szerint minden még meg nem gyónt halálos bûnt meg kell gyónni a legközelebbi adandó alkalommal. A szentgyónás rendszerint a búcsúnyerés feltétele is.

178. Mi a bûnbocsánat szentsége?
A bûnbocsánat szentsége az a szentség, amelyben a gyóntató pap feloldozása által elnyerjük Istentôl bûneink bocsánatát, és kiengesztelôdünk az Egyházzal.
179. Mely szavakkal alapította Jézus a bûnbocsánat szentségét?
Jézus a bûnbocsánat szentségét, feltámadása napján a következô szavakkal alapította: ,,Vegyétek a Szentlelket, akinek megbocsátjátok bûneit, az bocsánatot nyer, akinek megtartjátok, az bûnben marad.''
180. Mi a szentgyónás hatása?
A szentgyónásban Isten megbocsátja bûneinket, visszaadja, illetve növeli bennünk a megszentelô kegyelmet, megment a kárhozattól, és erôt ad a bûn elleni küzdelemre.
181. Mikor kell gyónni?
Feltétlenül gyónni kell legalább évente egyszer, ha pedig halálos bûnt követtünk el, akkor minél elôbb.
182. Miért ajánlatos a gyakori gyónás?
Azért ajánlatos a gyakori gyónás, mert a gyónásban az irgalmas Istennel találkozunk, aki nemcsak a bûnt törli el, hanem szeretetében is megerôsít.
183. Mi a rendje a bûnbocsánat szentségének?
A bûnbocsánat szentségének rendje: 1. lelkiismeretvizsgálat; 2. bánat és erôs fogadás; 3. bûnbevallás és feloldozás; 4. elégtétel.
184. Hogyan vizsgáljuk meg lelkiismeretünket?
Lelkiismeretünket így vizsgáljuk meg: 1. a Szentlélek segítségét kérjük; 2. megkérdezzük magunktól, mikor gyóntunk utoljára; 3. gondosan számba vesszük azóta elkövetett bûneinket.
185. Mit kell feltétlenül meggyónnunk?
Feltétlenül meg kell gyónnunk minden még meg nem gyónt halálos bûnt, azok számát és a súlyosbító körülményeket is.
186. Miért szükséges a bûnbánat és az erôs fogadás?
A bûnbánat és az erôs fogadás azért szükséges, mert ezek nélkül nincs bûnbocsánat.
187. Mikor van bûnbánatunk?
Akkor van bûnbánatunk, ha szívbôl sajnáljuk, hogy Istent megbántottuk.
188. Mi az erôs fogadás?
Az erôs fogadás komoly elhatározás, hogy Isten segítségével a jóra törekszünk, és a bûnt kerüljük.
189. Mit cselekszünk, amikor gyónunk?
Amikor gyónunk, akkor ôszintén megvalljuk bûneinket a gyóntató papnak, hogy azoktól feloldozzon minket.
190. Mit kell tennie annak, aki halálos bûnt kifelejtett a gyónásból?
Aki halálos bûnt kifelejtett a gyónásból, annak Isten megbocsátotta ugyan bûnét, de a következô gyónásban meg kell vallania.
191. Mit kell tennie annak, aki szándékosan kihagyott a gyónásból halálos bûnt?
Aki a gyónásból szándékosan kihagyott halálos bûnt, annak gyónása érvénytelen és szentségtörô, ezért az egész gyónást meg kell ismételnie.
192. Mit tesz a gyóntató pap a bûnbevallás után?
A gyóntató pap tanácsaival segíti a gyónót, elégtételt ad, és az Úr Jézustól kapott hatalmával feloldozza bûneitôl.
193. Mit teszünk a szentgyónás után?
A szentgyónás után hálát adunk Istennek, hogy megbocsátotta bûneinket, és elvégezzük az elégtételt.
194. Mi az elégtétel?
Az elégtétel imádság vagy jócselekedet, ami jele annak, hogy készek vagyunk bûneinket jóvátenni. A teljes elégtételhez hozzátartozik az okozott kár jóvátétele is.
195. Mit kell tennünk, ha halálos bûnünk van, de nincs alkalmunk meggyónni?
Ha halálos bûnünk van, de nincs alkalmunk meggyónni, akkor Isten iránti szeretetbôl megbánjuk bûneinket a gyónás ôszinte szándékával.
196. Mi a búcsú?
A búcsú a feloldozott bûnök ideig tartó következményeinek csökkentése vagy eltörlése, az Egyház közbenjárására.
197. Kik nyerhetnek búcsút?
Azok nyerhetnek búcsút, akiknek nincs halálos bûnük, és elvégzik az Egyháztól elôírt imát vagy jócselekedetet.

Ha elestünk, fölállni és továbbmenni!
Lehet, sôt biztos, hogy elesünk, de legalább egy lépéssel tovább.
(Szalézi Szent Ferenc)

Betegek kenete

Az Úr Jézus nagy szeretettel fordult a betegek felé. Bátorította, gyógyította ôket és megbocsátotta bûneiket. Most is gondoskodik róluk, egy külön szentség által. Azok, akik betegség vagy öregség miatt gyengének érzik magukat, fájdalmakkal küzdenek, vagy a halállal kell szembenézniük, tudják, hogy Jézus velük van. Egyházának szolgálata által kegyelmével erôsíti és megsegíti ôket.

   Beteg valamelyiktek? Hívassa el az Egyház elöljáróit, és azok imádkozzanak fölötte, s kenjék meg olajjal az Úr nevében. A hitbôl fakadó ima megszabadítja a betegeket, és az Úr talpra állítja. Ha pedig bûnöket követett el, bocsánatot nyer. Valljátok meg tehát egymásnak bûneiteket, és imádkozzatok egymásért, hogy meggyógyuljatok. Igen hathatós az igaz ember buzgó könyörgése. (Jak 5,14-16)

Régebben ezt a szentséget utolsó kenetnek nevezték, ezért sokan félnek tôle. Azt hiszik, ha valaki ezt a szentséget fölveszi, hamarosan meg kell halnia. Ez nem így van. Sôt többször is felvehetô, ha valaki újból megbetegszik. Február 11-én, a Betegek Világnapján, nagyon sok templomban szolgáltatják ki idôs és beteg testvéreinknek a betegek szentségét. A szentség által az Egyház beteg híveit a szenvedô és megdicsôült Úrnak ajánlja, hogy megenyhítse és megmentse ôket. A betegek kenetének kegyelmi hatása által a beteg erôt nyer arra, hogy fájdalmaival a keresztre feszített Üdvözítôhöz csatlakozzon, ha pedig bûnben van, bocsánatot nyer.

Ha súlyos beteg van a családban gondoskodnunk kell róla, hogy részesülhessen a betegek szentségében. A pap megérkezése elôtt a beteg szobájában alkalmas helyre terítsünk fehér terítôt. Készítsünk oda egy pohár vizet, gyertyát, feszületet, kézmosásra vizet, az olaj letörlésére kenyeret és sót. A szentkenet szentségét felszentelt pap szolgáltatja ki. A szertartás elején közösen imádkozik a beteggel és a hozzátartozókkal, majd a beteg elvégzi a szentgyónását. Rövid igeliturgia után a pap a beteg fölé terjeszti kezét, imádkozik érte, majd homlokát és két tenyerét megkeni a betegek szent olajával, közben ezeket a szavakat mondja: ,,E szent kenet által és nagy irgalmassága szerint segítsen meg téged az Úr a Szentlélek kegyelmével. Amen. Szabadítson meg bûneidtôl, üdvözítsen téged és erôsítsen meg jóságosan. Amen.'' A Miatyánkot a jelenlévôk együtt mondják a beteggel, majd a pap megáldoztatja a beteget és, ha kívánják, a hozzátartozókat is. Amennyiben haldokló áldozik, úgy szoktuk mondani, hogy a szent útravalót veszi magához. Hirtelen rosszullét esetén a betegek szentségét eszméletlen állapotban is ki lehet szolgáltatni. Ha nincs a közelben felszentelt pap, a beteget segítsük a tökéletes bánat felindításában. Ezután a beteget megbízott világi hívô is megáldoztathatja, akinek értesítenie kell a plébánost, hogy amint az lehetséges, a betegek kenetét is feladja a haldoklónak.

Nem halhat meg rosszul, aki helyesen élt, és aligha halhat meg jól, aki rosszul élt.
Szent Ágoston

198. Mi a betegek kenete?
A betegek kenete az a szentség, amellyel az Egyház a betegségben szenvedô híveit a szenvedô és megdicsôült Úrnak ajánlja, hogy megenyhítse és megmentse ôket.
199. Mi a betegek kenetének szentírási alapja?
Szent Jakab apostol írja: ,,Beteg valaki köztetek? Hivassa az Egyház papjait. Imádkozzanak fölötte, s kenjék meg olajjal az Úr nevében.''
200. Hogyan segíti a betegek kenete a szenvedôket?
A betegek kenete úgy segíti a szenvedôket, hogy erôt ad a szenvedésben, megerôsít a kísértések ellen, és felkészít a jó halálra.
201. Milyen hatása van még a betegek kenetének?
A betegek kenete: 1. a halálos bûnöket is eltörli, ha a beteg már gyónni nem tud; 2. a testi gyógyulást is segítheti, ha az a beteg üdvösségére szolgál.
202. Ki veheti fel a betegek kenetét?
A betegek kenetét az a hívô veheti fel, akinek élete betegség vagy öregség miatt veszélybe került.
203. Hányszor lehet a betegek kenetét felvenni?
A betegek kenetét ismételten fel lehet venni, ha a beteg állapota rosszabbra fordul, vagy újabb betegség éri.
204. Mi a szent útravaló?
Az örök hazára elôkészítô szentáldozást szent útravalónak nevezzük.


4. A közösség szolgálatának szentségei -- IV. témakör
4. A közösség szolgálatának szentségei	IV. témakör
205. Melyek a közösség szolgálatának szentségei?
A közösség szolgálatának szentségei: az egyházi rend és a házasság.

Az egyházi rend

Jézus Krisztus az egyszerû emberek közül választotta ki tanítványait. Három évig tanította ôket, majd feladatokkal bízta meg ôket, hogy folytassák pásztori mûködését.

Aki titeket hallgat, engem hallgat. (Lk 10,16) Az utolsó vacsorán pedig: Ezt cselekedjétek az én emlékezetemre. (Lk 22,19) Akinek megbocsátjátok bûneit, bocsánatot nyer (Jn 20,23). Ezt a hatalmat az apostolok kézrátétellel adták tovább. Ez az egyházi rend szentsége.

Jézus ma is hív embereket az apostoli munkára. Az egyházi rendben részesülôk eltörölhetetlen jelet kapnak, mely által Krisztussal, a Fôpappal azonosulnak. Az egyházi rend fokozatai a püspök, a pap és a diakónus. A krisztusi papság teljességét az apostolutód püspökök birtokolják. Az egyházi rend kiszolgáltatója a püspök. A papságra készülô fiatalok a szemináriumokban készülnek fel hivatásukra, miközben felsô szintû teológiai tanulmányokat folytatnak. Ennek befejezése elôtt egy évvel a püspök atya diakónussá szenteli ôket.

A diakónus a szentelés által a liturgia, az isteni Ige és a szeretet szolgálójává válik, közösségben a püspökkel és a papi testülettel. Feladata, hogy ünnepélyesen kiszolgáltassa az Oltáriszentséget, az Egyház nevében eskessen és megáldja a házasulandókat; Szent Útravalóval lássa el a haldoklókat, olvassa az evangéliumot a híveknek, buzdítsa a népet, vezesse az istentiszteleteket, kiszolgáltassa a szentelményeket és temessen. A diakónusszentelés az a pillanat a jövendô pap életében, amikor véglegesen elkötelezi magát az örökös cölibátusra (nôtlenségre) az Isten Országáért, tiszteletet és engedelmességet fogadva püspökének. Egyházunk bizonyos feltételekkel -- megfelelô teológiai végzettségû és lelkileg érett -- nôs férfiakat is diakónussá szentelhet.

  	Ne hanyagold el magadban a kegyelmet, amelyet a prófétai szó alapján a presbitérium kézföltételével nyertél. Ezeket gyakorold, ezekben tarts ki, hogy elôhaladásodat mindenki lássa. Ügyelj magadra és a tanításra. Légy állhatatos benne. Ha megteszed, magadat is, hallgatóidat is üdvösségre segíted. (1Tim 4,14-16)

Primiciának nevezzük a felszentelt pap elsô miséjét. Ezüstmisével  a huszonöt éves, aranymisével az ötvenéves, gyémántmisével a hatvanéves, vasmisével a hatvanötéves, rubinmisével a hetvenéves, papi jubileumot ünneplik meg híveik körében a lelkipásztorok.

Koncelebrálásnak nevezzük, amikor több pap közösen mutatja be a szentmise áldozatot.

206. Mi az egyházi rend?
Az egyházi rend az a szentség, amelyben Isten az erre kiválasztott férfiakat eltörölhetetlen jeggyel jelöli meg, és különleges módon részesíti Krisztus papságában.
207. Hányféle módon lehet részesülni Krisztus papságában?
Krisztus papságában kétféle módon lehet részesülni: 1. az általános papságban részesül minden megkeresztelt; 2. a szolgálati papságban azok a férfiak, akik az egyházi rend szentségét felveszik.
208. Melyek az egyházi rend szentségének fokozatai?
Az egyházi rend szentségének fokozatai: diakónus, pap, és a püspök.
209. Mire kapnak küldetést és hatalmat a felszentelt püspökök?
A felszentelt püspökök küldetést és hatalmat kapnak arra, hogy Krisztusnak, a fônek személyében teljesítsék a tanítói, megszentelôi és kormányzói szolgálatot, és így Isten népének jó pásztorai legyenek.
210. Ki szolgáltathatja ki az egyházi rend szentségét?
Az egyházi rend szentségét csak püspök szolgáltathatja ki.
211. Mi a papok feladata?
A papok feladata, hogy a püspök megbízásából, mint Isten népének pásztorai: 1. bemutassák a szentmiseáldozatot; 2. kiszolgáltassák a szentségeket; 3. hirdessék Isten igéjét; 4. vezessék Isten népét.
212. Kinek van papi hivatása?
Annak a fiúnak van papi hivatása, akinek a lelkében Isten kedvet ébreszt a papi életre és szolgálatra, és akit erre a püspök alkalmasnak talál.
213. Mi a diákonusok feladata?
A diakónusok a lelkipásztorok felszentelt segítôtársai és a szeretetszolgálat vezetôi.

A házasság

   A Teremtô kezdetben férfinak és nônek teremtette ôket. Ezért a férfi elhagyja apját, anyját, a feleségéhez ragaszkodik, és egy test lesz a kettô. Most már többé nem két test, hanem csak egy. Amit tehát Isten egybekötött, azt ember ne válassza szét. (Mt 19,4-6)

A házasságot, mely egy férfi és egy nô között jön létre felbonthatatlan hûség- és szeretet-kapcsolatként Jézus Krisztus a megkereszteltek között szentségi rangra emelte. A keresztény házastársak kölcsönösen segítik egymást. Közösen vállalják a földi élet gondjait, gyermekeiket Isten ajándékának tekintve örömmel vállalják és szeretetben nevelik. A házasság örömteli szeretetkapcsolat, de mind a férj, mind a feleség részérôl komoly lemondásokat, áldozatokat követel. Sajnos napjainkban éppen ezzel van a legtöbb gond. Sok családban a rohanó világ, a pénzszerzés beteges kényszere éppen a szeretetet öli meg. Tele feszültségekkel, a megértés és a megbocsátás hiánya miatt nagyon sok család bomlik fel. Nem jó ez senkinek. Sem a családnak, sem a társadalomnak, de leginkább az ilyen formán árván maradt gyerekeknek sem.

A házasságkötés szertartása során meghallgatjuk Isten tanítását a házasságról. Kívánatos, hogy a szentség kiszolgáltatása szentmise keretében (nászmise) történjen. Ha erre nincs lehetôség, akkor igeliturgiát végzünk. Az esketést végzô szentbeszédet mond, majd kérdéseket intéz a jegyespárhoz. Isten akarata szerint akarják-e házasságukat megkötni? Szeretik-e egymást? Szabad elhatározásból kötnek-e házasságot? Elfogadják-e a gyermekeket, akikkel Isten megajándékozza a házasságukat? Keresztény módon kívánják-e ôket nevelni? A házasság szentségét a menyasszony és a vôlegény szolgáltatja ki egymásnak. Az esketô és két tanú elôtt ünnepélyesen kinyilvánítják, hogy egymással házasságot kívánnak kötni. Összefogott kezüket az esketô pap a felbonthatatlanság jelképeként stólával átköti. -- Ôsi magyar szokás szerint a házastársak kezüket a feszületre helyezve esküvel is megerôsítik elhatározásukat. Innét ered az esküvô elnevezés.

Ezután az esketô pap vagy diakónus által megáldott gyûrûket egymás ujjára húzzák. A hívek közössége az egyetemes könyörgéssel, az esketô pap pedig nászáldással kéri Isten kegyelmét az ifjú párra. Közösen elimádkozzák a Miatyánkot, majd az esketô pap a befejezô áldás után elbocsátja az új házaspárt. A házasságokat az önzés teheti tönkre. A boldog és tartós házasságot az teszi lehetôvé, ha mindketten a házastárs boldogságát kívánják elôsegíteni.

214. Mi a házasság szentsége?
A házasság szentsége egy megkeresztelt férfi és nô egész életre szóló felbonthatatlan szeretetközössége.
215. Milyen kegyelmet ad Krisztus a házastársaknak?
Krisztus a házastársaknak megadja azt a kegyelmet, hogy egymást azzal a szeretettel szeressék, amellyel ô szereti Egyházát.
216. Miért nevezzük a keresztény családot családegyháznak?
A keresztény családot azért nevezzük családegyháznak, mert az a szülôk és gyermekeik számára a hit és az imádság közössége, az emberi erények és a keresztény szeretet iskolája.
217. Mi teszi boldoggá a házasságot?
Az teszi boldoggá a házasságot, hogy a házastársak megszentelôdnek: egymás kölcsönös szeretetével, az élet áldozatos szolgálatával és gyermekeik nevelésével.
218. Melyek a keresztény házasság lényeges tulajdonságai?
A keresztény házasság lényeges tulajdonságai az egység, a felbonthatatlanság és a nyitottság az élet továbbadására.
219. Kik köthetnek házasságot?
Azok köthetnek házasságot, akik megkeresztelkedtek és bérmálkoztak, érettek a házasságra, és felkészültek a szentség vételére.
220. Hogyan kell a házasság szentségének felvételére készülni?
A házasság szentségének felvételére úgy kell készülni, hogy a jegyesek kellô idôben jelentkeznek plébánosuknál, részt vesznek a jegyesoktatáson, meggyónnak, megáldoznak, és egymásért imádkoznak.
221. Mikor érvényes a katolikusok házasságkötése?
Akkor érvényes szentség a katolikusok házasságkötése, ha a jegyesek az illetékes katolikus pap és két tanú elôtt kijelentik, hogy egymásnak házastársai akarnak lenni.
222. Mi a vegyes házasság?
A vegyes házasság egy katolikus és egy nem katolikus keresztény házassága.
223. Mi a nehézsége a vegyes házasságnak?
A vegyes házasság nehézsége az, hogy a házastársak vallási közömbösségéhez vezethet, és nehezíti a gyermekek katolikus nevelését.
224. Mikor engedi meg az Egyház a vegyes házasságot?
Akkor engedi meg az Egyház a vegyes házasságot, ha a katolikus fél komolyan megígéri, hogy vallását buzgón gyakorolja, és mindent megtesz, hogy valamennyi gyermekét katolikusnak kereszteltesse és nevelje.
225. Mikor érvényes egy katolikus és egy meg nem keresztelt házassága?
Egy katolikus és egy meg nem keresztelt házassága akkor érvényes, ha a püspök elôzetesen felmentést adott rá.
226. Köthet-e újabb házasságot az, akinek érvényes házassága van?
Akinek érvényes házassága van, még ha polgárilag elvált, akkor sem köthet újabb szentségi házasságot.


5. Szentelmények, áldások -- IV. témakör
5. Szentelmények, áldások	IV. témakör
A szentségeket Jézus Krisztus alapította,
a szentelmények pedig az Egyháztól valók.

A szenteltvíz

Az ókori szokás, amelyben a vizet tisztulási, engesztelési célra használták, a keresztény közösségekben is elterjedt. Szentségek, szentelmények kiszolgáltatásánál használjuk. Az ünnepélyes vízszentelés vízkereszt ünnepén, január 6-án történik.

A felszenteléssel vagy megszenteléssel az Egyház személyeket, tárgyakat véglegesen Istennek szentel.

A vízkereszthez tartozó szokás a házszentelés. A hajlék megáldását végzô pap az esedékes évszám számai közé a G, M, B betûket írja, melyek napkeleti bölcsek hagyományos neveinek a rövidítése. A bölcsek neve csak a hagyományban maradt ránk. A Szentírásból sem számuk sem nevük pontosan nem igazolható. Az eredeti háziáldás így hangzik; és ezt pl. 2001-ben így jelölik a lakásban,

Gyertyaszentelés

Február 2-án, mikor Jézus templomban való bemutatására emlékezünk, Gyertyaszentelô Boldogasszony ünnepén az Egyház gyertyát szentel. A pap fehér miseruhában vagy palástban vonul a szertartás helyére, ahol a hívek állnak gyertyával a kezükben. -- Az egész évben templomi használatra szánt és a hívek kezében tartott gyertyákat a pap megszenteli. A szertartás során a hívek gyertyáit meggyújtják, miközben énekelnek. Ha lehetséges, a szertartás a fôtemplomon kívül, egy kápolnában vagy más alkalmas helyen történjék. Innét körmenetben vonulnak a templomba, ahol a szertartás szentmisével folytatódik.

Balázsáldás

A torokbetegségek és más betegségek ellen adja az Egyház február 3-án Szent Balázs napján a balázsáldást. Szent Balázs a hagyomány szerint egy fuldokló kisfiút gyógyított meg. ,,Szent Balázs püspök és vértanú közbenjárására óvjon meg téged az Isten a torokbajtól és minden más bajtól.''

Hamvazószerdán hamut szentelünk, melyet a pap homlokunkra hint a nagyböjt elsô napján: ,,Emlékezzél ember, porból vagy és porrá leszel.'' Jézus jeruzsálemi bevonulásának emlékére virágvasárnap barkát szentelünk. Április 25-én, Szent Márk ünnepén sok helyen még ma is körmenetben vonulnak ki a határba és megszentelik a vetéseket (Búzaszentelô).

A keresztvizet húsvét vigíliáján szenteli a plébános, a szent olajokat pedig nagycsütörtökön a püspök. A megszentelt és megáldott tárgyakat nem szabad babonás célokra használni.

A szentelmények nagy része áldás, melynek során Isten oltalmát, segítségét kérjük.
Az áldást végezheti püspök, pap, diakónus, valamint megbízott világi személy.

A világi férfiak és nôk az általános papság alapján végezhetnek áldásokat. Szép szokás, amikor a szülôk megáldják gyermekeiket. Az áldást kísérô jelek: a kéz kiterjesztése, fölemelése, rátétele vagy összetétele, a kereszt jelének az alkalmazása, szenteltvízzel történô meghintés, tömjénnel történô incenzálás, vagy olajjal való megkenés.

	Énekeljünk!	Hozsanna 51/1 Hamvazkodjál, hívô lélek, Mert porba tér ez az élet. Akármennyit örvendeznél Ne feledd, hogy porból lettél!
227. Mik a szentelmények?
A szentelmények szent jelek, amelyek az Egyház könyörgése által kegyelmet közvetítenek.
228. Melyek az ismertebb szentelmények?
Az ismertebb szentelmények: szenteltvíz, szentelt gyertya, házszentelés, balázsáldás, hamvazkodás, temetés.


6. Egyéb szertartások -- IV. témakör
6. Egyéb szertartások	IV. témakör

Litánia

A litánia olyan közösségi imádság, amely az elôimádkozó rövid fohászaiból és a nép válaszaiból áll. A legôsibb litánia a Mindenszentek litániája. Legismertebb litániák: Jézus Neve litániája, Jézus Szíve litániája, a Boldogságos Szûz litániája, más néven a lorettói litánia és Szent József litániája. A templomi közös litániák után Szûz Mária antifónáját szoktuk énekelni. Utána szentségi áldás következik.

	Énekeljünk!	Hozsanna 200/1-18 1. Uram, irgalmazz nekünk, Krisztus, kegyelmezz nekünk, Krisztus, hallgass minket, Krisztus, hallgass meg minket, Uram, irgalmazz nekünk! 2. Mennybéli Atya Isten, Megváltó Fiú Isten, Szentlélek Úristen, Szentháromság egy Isten, Irgalmazz minekünk!
	Énekeljünk!	Hozsanna 205/1 Mennynek Királyné asszonya, Örülj, szép Szûz, Alleluja! Mert kit méhedben hordozni Méltó voltál, Alleluja

Rózsafüzér (szentolvasó)

A kereszténység elsô századaiból ered. Kezdetben remeték imádkozták a 150 zsoltárt, a nép velük imádkozott. Késôbb a zsoltárokat 150 üdvözlet (üdvözlégy) váltotta föl. A szentolvasó mai formája Szent Domonkos nevéhez fûzôdik. A liturgia szerint a rózsafüzér olyan imaájtatosság, amelyben Isten imádása mellett a Szûzanyát megkülönböztetett módon tiszteljük. Miközben a legkiválóbb imádságokat mondjuk, az Úr Jézus és a Boldogságos Szûz Mária életének titkairól elmélkedünk. A rózsafüzér szavait nem mi találtuk ki. A Miatyánkot Krisztus tanította az apostoloknak, Isten üzenetét Gábor angyal közli Máriával, a hitvallást az apostolok és azok tanítványai, a titkokat pedig Szent Domonkos fogalmazta meg. A rózsafüzér imáit a szentolvasón végezzük. A vékony láncra fûzött, tizedekre osztott apró gyöngyszemek segítségével ellenôrizhetjük az imák sorrendjét. A keresztre Hiszekegyet, a különálló szemekre Miatyánkot imádkozuk. Az egybefüggô szemekre az Üdvözlégyet mondjunk el tízszer egymás után -- ezért nevezzük tizednek --, beleépítve az úgynevezett titkokat. -- A rózsafüzérbe iktatott gondolatokat ,,titok''-nak nevezzük. Az Üdvözlégy szövegét bôvítjük a Jézus név után aszerint, hogy melyik fajta szentolvasót imádkozzuk. Az egyes tizedeket a Dicsôséggel zárjuk.

A rózsafüzér fajtái

Az örvendetes szentolvasó rózsái fehérek. A Szûzanya életének örömteli eseményeire emlékezünk. Gondolatban jelen vagyunk, mikor Gábor angyal hírül viszi az örvendetes hírt. Elkísérjük rokonához, Szent Erzsébethez, akihez elvitte a maga boldogságát. Leborulunk a pásztorokkal együtt a megszületett Megváltó elôtt. Ott vagyunk, amikor Mária fölajánlja gyermekét a jeruzsálemi Templomban, és átérezzük örömét, amikor elveszett gyermekét a Templomban megtalálja.

A fájdalmas olvasó színe piros. Rózsái eszünkbe juttatják Jézus kínszenvedését és kereszthalálát. Elkísérjük ôt az Olajfák-hegyére, ahol vérrel verejtékezett. Pilátus udvarában ott vagyunk a kíváncsi tömegben, elôttünk a kép: Jézust megostorozzák, a durva katonák töviskoszorút nyomva a fejére megalázzák. Követjük a Szûzanyával együtt a keresztúton. Fáj a szívünk, hogy nem segíthetünk a kereszt hordozásában. Jelen vagyunk a kereszt tövében, ahol Jézus meghalt azért, hogy mi élhessünk.

A dicsôséges olvasó rózsái aranysárgák. Az Úr Jézus gyôzelmét hirdetik, melyet dicsôséges feltámadása és mennybemenetele által kivívott számunkra. Elküldte a Szentlelket, mely tovább élteti az Egyházat. Édesanyját felviszi a mennybe és ott a dicsôség, boldogság és a hatalom hármas koronájával megkoronázza. Mennyei fényben ragyogó rózsákkal kedveskedünk a Szûzanyának, amikor a rózsafüzért imádkozzuk. Örvendezve gondolunk arra, hogy ô már eljutott oda, ahová mi is vágyunk.

1571. október 7-én a törökök elfoglalták Magyarország nagy részét. Már a Földközi-tenger forgalmát veszélyeztették. V. Piusz pápa keresztény hajóhadat toborzott. A török hajóhad számbeli fölényben volt. A csata ideje alatt a pápa dolgozószobájában a rózsafüzért imádkozta. -- Lepantónál a tengeri ütközetben gyôzött a keresztény hajóhad. Rózsafüzér királynéja a keresztények segítsége lett. Emléknapja október 7. 1883-ban XIII. Leó pápa elrendeli, hogy október hónap a rózsafüzér hónapja legyen.

	Énekeljünk!	Hozsanna 264/1 Szent Olvasót imádkoztunk, Máriához fohászkodtunk, Kérve kérjük Szûzanyánkat, Fogadja el hû imánkat.

Keresztút

A középkorban buzgó hívek szívesen zarándokoltak Jeruzsálembe és áhítattal járták végig azt az utat, amely Poncius Pilátus házától a Kálváriára vezetett. Jeruzsálembe mindenki nem jutott el, ezért itthon emeltek kálváriákat, és odavezetô keresztutakat. A keresztutakon 14 állomást, stációt állítottak. A keresztúti ájtatosság során minden állomásnál megállunk és emlékezetünkbe idézzük Jézus keresztútjának egy-egy részletét, arról elmélkedünk és imádkozunk. Minden állomásnál térdet hajtva ismételjük: ,,Imádunk téged, Krisztus és áldunk téged, mert szent kereszted által megváltottad a világot.''

Korunkban egyre gyakrabban állítják fel a 15. stációt is, mely Jézus feltámadását, a gyôzelem reményét hirdeti.

	Énekeljünk!	Hozsanna 78/1-16 Szívünk, lelkünk most kitárjuk, Útad, Jézus, veled járjuk. Kérünk, mélyen belevéssed Szíveinkbe szenvedésed.

A keresztút állomásai

Úgy szerette Isten a világot, hogy egyszülött Fiát adta érte.
Jn 3,16

Körmenetek

A körmenetek célja Isten nyilvános dicsôítése, kegyelmének elnyerése és hitünk megvallása. A szentséges körmenetek alkalmával az Oltáriszentséget a szentségmutatóban mennyezet (baldachin) alatt viszi a pap. Elôtte ministránsok tömjéneznek, a házak ablakait pedig gyertyákkal kivilágítják. Csengôk szólnak és a harangok zúgnak. Ilyen körmenetek a feltámadási és az úrnapi körmenet. Az úrnapi körmeneten az utakat virággal szórják be. A zarándokok körmenetekben szokták felkeresni a kegyhelyeket, amelyeknek látogatása búcsúval van összekötve. Hazánkban nagyon sok búcsújáró hely van. (Csatka, Gyôr, Máriabesnyô, Máriagyûd, Máriaremete, Máriapócs, Osli, Szany, Pálosszentkút, Tétszentkút stb.) Június 27-én a gyôri hívek Szent László királyról ünnepi szentmisével és körmenettel emlékeznek meg. A Szent Jobb körmenettel augusztus 20-án államalapító Szent István királyunkra emlékezünk. Budapesten ez alkalomból a hívek hatalmas tömege kíséri a belváros utcáin államalapító Szent Királyunk épen maradt jobb kezét, a Szent Jobb ereklyét.

Búcsú a földi élettôl (a temetés)

Az ünnepi temetés szokása az ember természetében gyökerezik. Nemcsak az ószövetségben, de a pogány népeknél is megtalálhatjuk.

Az általános szokást a keresztények is átvették, de a gyász mélyebb értelmet kapott. Mi hiszünk a lélek halhatatlanságában, a testet pedig a Szentlélek templomának tekintjük. Hisszük, hogy a tisztítóhelyen szenvedô lelkeken segíteni tudunk, az üdvözülteknek pedig a segítségét, közbenjárását kérhetjük.

A temetési szertartást sok helyen a beszenteléssel kezdik. Az ember testét is Isten teremtette. Érintette a szenteltvíz, megkenték a szent olajjal, magába fogadta az Oltáriszentséget. Ezért a halál után is megszenteljük, Istennek ajánljuk föl az emberi testet, és kifejezzük a test feltámadásába vetett hitünket.

A temetések alkalmával igeliturgiát tartunk. A szentírási szakaszok az ítéletrôl, Isten végtelen irgalmáról és szeretetérôl, valamint a feltámadásról, az örök életrôl szólnak. Közösen kérjük a halott számára a bûnbocsánatot, hogy elnyerje az örök életet. Gyászmenetben kísérjük a halottat végsô nyugvó helyére, közben érte imádkozunk. A megszentelt sír mellett megvalljuk az örök életbe és a feltámadásba vetett hitünket.

A sírra Jézus Krisztus keresztjét tesszük, mely megváltásunk jelképe. A temetési szertartáshoz hozzátartozik a halott lelki üdvéért mondott szentmise (gyászmise).

November másodikán, halottak napján az Egyház az elhunytakra emlékezik. Értük mutatja be a szentmisét és a temetôket látogatva értük imádkozunk. A gyász színe a liturgiában a lila vagy a fekete. Újabban az életükben Jézussal szoros közösséget vállaló elhunyt hozzátartozói többször kérik a fehér színt, hogy ezzel is kifejezésre juttassák kedves halottuk üdvözülésének reményteli örömét.

	Énekeljünk!	Hozsanna 243/1 Ments meg engem, Uram, az örök haláltól! Ama rettenetes napon minden bajtól, Midôn az ég és föld meg fognak indulni, S eljössz a világot lángokban ítélni.

Az ereklyék tisztelete

A keresztényüldözés idején a vértanúk sírja fölött miséztek. Innen ered az a szokás, hogy az oltárba vértanúk ereklyéit helyezik el. A tisztelet alapja a kegyelet. Az ereklyék szentekkel kapcsolatos tárgyak. Az ereklyetisztelet Jézusra vezethetô vissza. -- A vérfolyásos asszony Jézus ruhájának érintésére meggyógyult.


7. Foglaljuk össze a tanultakat! -- IV. témakör
7. Foglaljuk össze a tanultakat!	IV. témakör

Az Egyházban Jézussal együtt imádkozunk, az Ô ereje éltet és segít

Ahhoz, hogy eljussunk Isten Országába, újjá kell születnünk vízbôl és Szentlélekbôl. Ehhez segítenek bennünket a szentségek, melyek látható jelként láthatatlan kegyelmet közvetítenek. Minden szentség megadja vagy növeli bennünk a megszentelô kegyelmet. A keresztség és a bûnbánat szentsége megadja, a többi szentség pedig növeli. -- Jézus hét szentséget rendelt. A keresztség, a bérmálás és az Eukarisztia beavat bennünket a krisztusi életbe. A bûnbánat és a betegek szentsége a gyógyulás szentségei. Az egyházi rend és a házasság a közösség szolgálatára rendelt szentségek.

A szentelményeket az Egyház rendelte. Könyörgése által kegyelmet közvetítenek. Szertartásaink során számos szentelménnyel találkozunk. -- A népi ájtatosságok sorába tartozó szertartásaink a litániák, a keresztút és az októberi rózsafüzér ájtatosságok.

A temetô számunkra szent hely. -- Halottainktól a feltámadás és az örök élet reményében búcsúzunk.


Ellenôrizd magad, mire emlékszel!? -- IV. témakör
Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?	IV. témakör
  1.	Hogyan van jelen Jézus az Egyházában?
  2.	Melyek a kegyelmi találkozás lépései?
  3.	Mit fejez ki a keresztségi fogadás?
  4.	Mit jelképez az égô gyertya?
  5.	Hol tartják nyilván a keresztelés tényét?
  6.	Miért fontos a keresztény ember életében a bérmálás szentsége?
  7.	Hol ôrizzük az Oltáriszentséget?
  8.	Ki volt Szent Tarzíciusz?
  9.	Mit tudsz a szentségimádásról?
10.	Miben nyilvánul meg a bûnbocsánat szentségének kettôs hatása?
11.	Miért fontos, hogy beteg hozzátartozóink megkapják a betegek szentségét?
12.	Miért hívjuk a közösség szentségeinek a házasság és az egyházi rend szentségét?
13.	Kik a házasság szentségének kiszolgáltatói?
14.	Mi jellemzi a keresztény házasságot?
15.	Honnét származnak a szentelmények?
16.	Mit jelképez a víz?
17.	Sorold fel a legismertebb szentelményeket, áldásokat!
18.	Milyen egyéb szertartásokat ismersz?
19.	Sorold fel a szentolvasó fajtáit!
20.	Hogyan alakultak ki a keresztutak és a kálváriák?
21.	Mit jelent számodra a temetô?
22.	Miért tiszteljük az ereklyéket?


Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni -- IV. témakör
Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni	IV. témakör
132.	Mik a szentségek?
280.	Mi a kegyelem?
133.	Ki alapította a szentségeket?
134.	Ki cselekszik az Egyház szentségeiben?
135.	Hogyan éltetik a szentségek az Egyházat?
136.	Hány szentség van?
137.	Mely szentségek törlik el a halálos bûnt?
138.	Mely szentségekhez nem járulhat, aki tudja, hogy halálos bûnben van?
139.	Mely szentségeket szabad csak egyszer felvenni?
140.	Melyek a keresztény beavatás szentségei?
141.	Mi a keresztség?
142.	Lehet-e keresztség nélkül más szentséget érvényesen felvenni?
143.	Ki keresztelhet?
144.	Hogyan kell keresztelni?
145.	Kit lehet megkeresztelni?
146.	Mikor lehet kisgyermeket megkeresztelni?
147.	Mi a keresztszülô kötelessége?
148.	Mi a bérmálás?
149.	Ki bérmálhat?
150.	Hogyan bérmál a püspök?
151.	Ki bérmálkozhat?
152.	Mi a bérmaszülô kötelessége?
153.	Miben tér el a bérmálás gyakorlata a görög szertartásban?
154.	Mi az Eukarisztia, vagyis az Oltáriszentség?
166.	Mi történik, amikor áldozunk?
167.	Ki áldozhat?
168.	Hogyan készülünk lelkileg a szentáldozásra?
169.	Hogyan készülünk testileg a szentáldozásra?
170.	Hogyan áldozhatunk?
171.	Mit teszünk a szentáldozás után?
172.	Mi a szentáldozás hatása?
173.	Ki áldozik méltatlanul?
177.	Melyek a gyógyulás szentségei?
178.	Mi a bûnbocsánat szentsége?
179.	Mely szavakkal alapította Jézus a bûnbocsánat szentségét?
180.	Mi a szentgyónás hatása?
181.	Mikor kell gyónni?
182.	Miért ajánlatos a gyakori gyónás?
183.	Mi a rendje a bûnbocsánat szentségének?
184.	Hogyan vizsgáljuk meg lelkiismeretünket?
185.	Mit kell feltétlenül meggyónnunk?
186.	Miért szükséges a bûnbánat és az erôs fogadás?
187.	Mikor van bûnbánatunk?
188.	Mi az erôs fogadás?
189.	Mit cselekszünk, amikor gyónunk?
190.	Mit kell tennie annak, aki halálos bûnt kifelejtett a gyónásból?
191.	Mit kell tennie annak, aki szándékosan kihagyott a gyónásból halálos bûnt?
192.	Mit tesz a gyóntató pap a bûnbevallás után?
193.	Mit teszünk a szentgyónás után?
194.	Mi az elégtétel?
195.	Mit kell tennünk, ha halálos bûnünk van, de nincs alkalmunk meggyónni?
196.	Mi a búcsú?
197.	Kik nyerhetnek búcsút?
198.	Mi a betegek kenete?
199.	Mi a betegek kenetének szentírási alapja?
200.	Hogyan segíti a betegek kenete a szenvedôket?
201.	Milyen hatása van még a betegek kenetének?
202.	Ki veheti fel a betegek kenetét?
203.	Hányszor lehet a betegek kenetét felvenni?
204.	Mi a szent útravaló?
205.	Melyek a közösség szolgálatának szentségei?
206.	Mi az egyházi rend?
207.	Hányféle módon lehet részesülni Krisztus papságában?
208.	Melyek az egyházi rend szentségének fokozatai?
209.	Mire kapnak küldetést és hatalmat a felszentelt püspökök?
210.	Ki szolgáltathatja ki az egyházi rend szentségét?
211.	Mi a papok feladata?
212.	Kinek van papi hivatása?
213.	Mi a diakónusok feladata?
214.	Mi a házasság szentsége?
215.	Milyen kegyelmet ad Krisztus a házastársaknak?
216.	Miért nevezzük a keresztény családot családegyháznak?
217.	Mi teszi boldoggá a házasságot?
218.	Melyek a keresztény házasság lényeges tulajdonságai?
219.	Kik köthetnek házasságot?
220.	Hogyan kell a házasság szentségének felvételére készülni?
221.	Mikor érvényes a katolikusok házasságkötése?
222.	Mi a vegyes házasság?
223.	Mi a nehézsége a vegyes házasságnak?
224.	Mikor engedi meg az Egyház a vegyes házasságot?
225.	Mikor érvényes egy katolikus és egy meg nem keresztelt házassága?
226.	Köthet-e újabb házasságot az, akinek érvényes házassága van?
227.	Mik a szentelmények?
228.	Melyek az ismertebb szentelmények?


1. Nagyböjt -- V. témakör
1. Nagyböjt	V. témakör

A nagyböjt hamvazószerdán kezdôdik. Ezen a napon az Egyház hamut szentel és a bûnbánat jeléül hamuval keresztet rajzol a pap a homlokunkra. ,,Emlékezz ember, hogy porból lettél és visszatérsz a porba.'' (Vagy: -- Tartsatok bûnbánatot és higgyetek az Evangéliumban!) Hamvazószerdán szigorú böjt és hústilalom van.

A nagyböjt negyven napig tart, Jézus Krisztus negyven napi böjtölésének emlékére. Ôseink ebben az idôben egyáltalán nem ettek húst, minden zajos mulatságtól távol tartották magukat. A böjti fegyelem nagyon sokat enyhült az idôk során. A nagyböjt péntekjein azonban ma is hústilalom van, és a keresztény ember lemond a nagyböjtben tartott bálokról és házibulikról. Nagyböjtben lelkigyakorlattal, szentgyónással, gyakori szentáldozással és tudatos jóratörekvéssel készülünk húsvét ünnepére.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 63 Mi gyarló emberek, kik a földön élünk, sok nyomorúságot és fájdalmat érzünk, e világnak sok bajával küzdünk: Emlékezzünk, porból lettünk, és hogy ismét porrá is kell lennünk. Emlékezzünk, e szent böjtben bûneinkbôl Istenhez kell térnünk.
Hamvazkodjál, s közben gondolj arra, hogy egyszer a te tested is elporlad. Ha életedet Isten akarata szerint éled, akkor örök szeretetével vár rád a mennyek országában. Imádkozzál, hogy minél kevesebben jussanak az örök kárhozatra!
Arató L.--Pusztai L

	Énekeljünk!	Hozsanna 63/1 A keresztfához megyek, Mert máshol nem lelhetek Nyugodalmat lelkemnek. S ott talállak, ó szûz Anya, Fájdalom közt bágyadozva, Tôr veré át lelkedet.


2. A húsvéti misztérium ünneplése -- V. témakör
2. A húsvéti misztérium ünneplése	V. témakör

Virágvasárnap

Virágvasárnap a nagyböjt utolsó vasárnapja. Ezen a napon ünnepli az Egyház Urunk Jézus Krisztus jeruzsálemi bevonulását a húsvéti misztérium beteljesítésére. A város lakói pálmaágakat tettek eléje és így kiáltoztak: ,,Hozsanna Dávid Fiának, áldott, aki az Úr nevében jô! Hozsanna a magasságban!'' Az Anyaszentegyház virágvasárnap ma is pálmaágakat -- nálunk barkát -- szentel. A papság és a hívek a szentelt barkával körmenetet tartanak.

   Amikor Jeruzsálemhez közeledve Betfagéba, az Olajfák-hegyéhez értek, Jézus elküldte két tanítványát, ezzel a megbízatással: ,,Menjetek a szemközti faluba! Találtok ott egy megkötött szamarat a csikajával. Oldjátok el és vezessétek ide! Ha valaki szólna érte, mondjátok, hogy szüksége van rá Urunknak, akkor rögtön elengedi. Ez azért történt, hogy beteljesedjék a próféta szava: Mondjátok meg Sion leányának: Nézd, királyod jön hozzád, szerényen, szamárháton, a teherhordó állat csikaján.'' A tanítványok elmentek, s úgy tettek, ahogy Jézus meghagyta nekik. Elhozták a szamarat és csikaját, ráterítették ruhájukat, ô pedig felült rá. A nép közül sokan eléje terítették ruhájukat az útra, mások ágakat tördeltek a fákról, és az útra szórták. Az elôtte járó s az utána tóduló tömeg így kiáltozott: ,,Hozsanna Dávid fiának! Áldott, aki az Úr nevében jön! Hozsanna a magasságban!'' (Mt 21,1-9)

Virágvasárnapnak kettôs jelentôsége van. Egyrészt a gyôzelem és a megdicsôülés napja, melynek jelképe a pálmaág, másrészt ez a nap  elôre vetíti Jézus értünk vállalt szenvedésének és halálának fájdalmát is. A szentmise keretében elhangzik a passió, Jézus szenvedéstörténete. Szent Máté, (A évben) Szent Márk (B évben) vagy Szent Lukács (C évben) evangélista írása szerint. Néhol színdarab formájában énekelve vagy felolvasva.

	Énekeljünk!	Hozsanna 77/1 Megváltó királyunk elébe megyünk, Méltó tisztelettel Urunkhoz legyünk, Hozsannát kiáltson néki minden hív, Dicsérettel áldást mondjon nyelv és szív.

Nagycsütörtök

Aki igazán együtt tud érezni a szenvedô Jézussal, ezen a szent napon kicsit elcsendesedik. Érdemes a televízió mûsorajánlatát keresztény szemmel végig lapozni. Ma már lehet találni értékes, az ünnepek hangulatához illô és kapcsolódó értékes mûsorokat. Természetes azonban számunkra, hogy a Szent Háromnap liturgiájában részt veszünk.

Püspöki székhelyeken délelôtt a székesegyházban a megyéspüspök együtt misézik a papjaival, akik megújítják szentelési ígéretüket. Ezen a szentmisén a püspök atya krizmát és olajat szentel, melyeket a szentségek kiszolgáltatásánál használnak.

Nagycsütörtök este az utolsó vacsora emlékmiséjén az Oltáriszentség és az egyházi rend alapítására emlékezünk. Az Egyház legôsibb ünnepei közé tartozik. Az ôsegyházban ezen a napon fogadták vissza a bûnbánókat. Mivel az utolsó vacsora estefelé volt, azért ezen a napon délután van a szentmise.

   A kovásztalan kenyér ünnepének elsô napján a tanítványok ezzel a kérdéssel fordultak Jézushoz: ,,Hol akarod, hol készítsük el neked a húsvéti vacsorát?'' Így felelt: ,,Menjetek be a városba ehhez meg ehhez, és mondjátok meg neki, hogy a Mester üzeni: Közel az idôm, nálad költöm el tanítványaimmal a húsvéti vacsorát.'' A tanítványok úgy tettek, ahogy Jézus meghagyta nekik, elkészítették számára a húsvéti bárányt. Amikor beesteledett, asztalhoz ült a tizenkét tanítvánnyal. Vacsora közben megszólalt: ,,Bizony mondom nektek, egyiketek elárul.'' Erre igen elszomorodtak és sorra megkérdezték: ,,Csak nem én vagyok az, Uram?'' ,,Aki velem egyszerre nyúl a tálba, az árul el'' -- felelte. ,,Az Emberfia ugyan elmegy, amint megírták róla, de jaj annak az embernek, aki az Emberfiát elárulja. Jobb lett volna neki, ha meg sem születik''. Erre Júdás, az árulója is megkérdezte: ,,Csak nem én vagyok az, mester?'' ,,Magad mondtad'' -- válaszolta. Vacsora közben Jézus kezébe vette a kenyeret, megáldotta, megtörte s odanyújtotta tanítványainak, ezekkel a szavakkal: ,,Vegyétek és egyétek, ez az én testem!'' Aztán fogta a kelyhet, hálát adott, és ezekkel a szavakkal nyújtotta nekik: ,,Igyatok ebbôl mindnyájan, mert ez az én vérem, a szövetségé, amelyet sokakért kiontanak a bûnök bocsánatára.'' (Mt 26,17-28)

Jézus tudta, hogy másnap meghal. Nem akarta elhagyni tanítványait, de késôbbi híveit sem. Továbbra is közöttünk akar maradni testével is. Amikor kimondta a kenyérre: ez az én testem, és a borra: ez az én vérem, az a kenyér és bor már nem volt többé kenyér és bor, hanem átváltozott az ô testévé és vérévé. Hogyan lehetséges ez? Jézus az Isten Fia: mindent megtehet, amit csak akar. Jézus ezután odaadta apostolainak. Mindannyian ettek és ittak az átváltoztatott kenyérbôl és borból.  Ez volt az elsô szentmise, és az apostolok voltak az elsô áldozók, akik Jézus testét és vérét magukhoz vették. -- Majd felszólítást kaptak Jézustól: ,,Ezt cselekedjétek az én emlékezetemre!'' Ezekkel a szavakkal hatalmat adott nekik. (Az elsô papszentelés) Az apostolok ezt a hatalmat továbbadták. A püspökök az apostolok utódai, ôket a papok segítik és teljesítik a jézusi küldetést, hogy Jézus mindvégig közöttünk maradhasson és minden ember lelkében szállást kaphasson.

Legyen teljes, legyen zengô,
legyen vidám és illendô
szívünk ujjongása ma:
mert ezt a napot jelzi ünnepünk,
melyen elôször adatott nekünk ez
a lelki lakoma.
Aquinói Szent Tamás

	Énekeljünk!	Hozsanna 79/1 Áhítattal készülôdjünk, testvérek, Emlékére ama titkos estének, Hol a piros borbul Krisztus vére csordul S lesz a kenyér áldozata testének.
	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 543 Ez az én testem, mely értetek adatik; ez az Újszövetség kelyhe az én véremben.
154. Mi az Eukarisztia, vagyis az Oltáriszentség?
Az Eukarisztia, vagyis az Oltáriszentség az Úr Jézus valóságos teste és vére a kenyér és bor színe alatt.
155. Miért alapította az Úr Jézus az Eukarisztiát?
Azért alapította az Úr Jézus az Eukarisztiát, hogy jelenvalóvá váljék áldozata, kereszthalála és feltámadása, testével és vérével tápláljon minket, és jelenlétével építse az Egyházat.
156. Mikor alapította az Úr Jézus az Eukarisztiát?
Az Eukarisztiát az Úr Jézus az utolsó vacsorán alapította .
157. Mit tett az Úr Jézus e szavakkal: ,,Ez az én testem, ez az én
vérem''?
A Úr Jézus e szavakkal: ,,Ez az én testem, ez az én vérem'', átváltoztatta a kenyeret és a bort saját testévé és vérévé.
158. Hogyan van jelen Jézus az Oltáriszentségben?
Az Oltáriszentségben a feltámadt Jézus van jelen, istenségével és emberségével, testével és vérével, egészen és osztatlanul, mindkét szín alatt.
159. Kiknek adott az Úr Jézus hatalmat, hogy a kenyeret és a bort
testévé és vérévé változtassák át?
Az Úr Jézus az apostoloknak és utódaiknak adott hatalmat, hogy a kenyeret és a bort testévé és vérévé változtassák át.
160. Mikor változtatják át a püspökök és a papok a kenyeret és a bort az Úr Jézus testévé és vérévé?
A püspökök és a papok a szentmisében változtatják át a kenyeret és a bort az Úr Jézus testévé és vérévé.

A nagycsütörtöki szentmisén, amikor a pap a Glóriát énekli, megszólalnak a csengôk, harangok és az orgona, azután elnémulnak nagyszombat estig. (,,A harangok Rómába mennek.'') A mély gyász jeléül csak a kereplôk szólnak.

A nagycsütörtöki evangélium elmondja, hogyan mosta meg Jézus a tanítványok lábát. Ez a cselekedet örök idôre szóló példaadás, hogyan kell egymást alázatos szívvel szolgálni. Ennek emlékére a pap -- ahol ez szokásban van -- megmossa tizenkét egyházközségi tagnak a lábát.

   ,,Ti Mesternek és Úrnak hívtok, s jól teszitek, mert az vagyok. Ha tehát én, az Úr és Mester megmostam lábatokat, nektek is meg kell mosnotok egymás lábát. Példát adtam, hogy amit én tettem, ti is tegyétek meg''   (Jn 13,13-15)

Napjainkban egyre több helyen találkozhatunk a szentmise keretében a lábmosás szertartásával. A székesegyházban ezt a püspök maga végzi.

Jézus az utolsó vacsora után kiment tanítványaival a Kidron-patak völgyébe, amelyen át az Olajfák-hegyének tövébe érkezett. A Getszemáni majorban így imádkozott:

   ,,Halálos szomorúság fogta el lelkemet. Maradjatok itt és virrasszatok!'' Valamivel odébb ment, leborult a földre és imádkozott, hogy ha lehetséges, maradjon el ez az óra. ,,Abba, Atyám! -- fohászkodott --, te mindent megtehetsz. Vedd el tôlem ezt a kelyhet! De ne úgy legyen, ahogy én akarom, hanem ahogyan te!'' Visszament hozzájuk, de alva találta ôket. Megszólította Pétert: ,,Simon, alszol? Egy órát sem tudtál virrasztani velem? Virrasszatok és imádkozzatok, hogy kísértésbe ne essetek. A lélek ugyan készséges, de a test gyönge.'' Megint elvonult és elôbbi szavait ismételve imádkozott. Visszatérve újra alva találta ôket, mivel szemük igen elnehezedett. Nem is tudták, mit feleljenek. Harmadszor is visszament hozzájuk, s azt mondta nekik: ,,Még mindig alusztok és pihentek? Elég volt. Itt az óra, az Emberfiát a bûnösök kezére adják. Keljetek fel, induljunk! Íme, közeledik hozzám az áruló!'' (Mk 14,34-42)

Ezen a napon késô este történt, hogy az Úr Jézus a Getszemáni kertben vért izzadott és megkezdte értünk kínszenvedését. Júdás csókkal árulta el az Emberfiát. A katonák a fôpap házához vitték Jézust, ahol bíróság elé állították, megostorozták, tövissel koronázták, királynak csúfolva megalázták. A tanítványok félelmükben szétszaladtak. Péter és János követte csak messzebbrôl, ôk aztán bekéredzkedtek a fôpap udvarába. -- Péter háromszor tagadta meg Jézust ezen az éjszakán. Ezekre az eseményekre emlékezünk akkor, amikor nagycsütörtök este a szentmise után megfosztják az oltárt minden díszétôl. Leszedik az oltárterítôt, gyertyákat, és elviszik az Oltáriszentséget. Ettôl fogva egy mellékoltáron ôrzik. Az esti szentségimádás alatt együtt virrasztunk Jézussal.

Nagypéntek

Nagyon kell figyelnünk, hogy mikor kezdôdnek a szertartások, hiszen nem jelzi azt a szokásos harangszó, hiszen a ,,harangok Rómába mentek''!

Jézust elítélésének, megkínzásának, halálának és temetésének napja.

   Jézust Júdás árulása nyomán elfogják. Az ellene kivonult fôpapoknak, a templomôrség tisztjeinek és a véneknek Jézus ezt mondta: ,,Mint rabló ellen, úgy vonultatok ki, kardokkal és dorongokkal! Amikor naponta ott voltam a templomban veletek, nem vetettetek rám kezet. De ez a ti órátok, a sötétség hatalmáé.'' Ezután a fôpap házába vitték. Péter messzirôl követte. Az udvar közepén tüzet raktak és körbe ülték. Péter is közéjük ült. Egy szolgáló meglátta, hogy ott ül a tûznél. Szemügyre vette, aztán megjegyezte: ,,Ez is vele volt.'' De ô tagadta: ,,Asszony, nem is ismerem.'' Nem sokkal ezután egy másik vette észre: ,,Te is közéjük tartozol'' -- szólt neki. Péter tiltakozott: ,,Ember, nem tartozom.'' Alig telt el egy óra, más valaki bizonygatta: ,,De igen, ez is vele volt, hiszen galileai.'' ,,Ember -- tagadta újra Péter --, nem tudom, mit beszélsz.'' Még ki sem mondta, máris megszólalt a kakas. Az Úr megfordult, s rátekintett Péterre. Péternek eszébe jutott, mit mondott neki az Úr: ,,Mielôtt ma megszólal a kakas, háromszor megtagadsz.''  Kiment és keserves sírásra fakadt. (Lk 22,52-62)

Júdás, miután rádöbbent tettére, az ezüstpénzt beszórta a Templomba, aztán elment és fölakasztotta magát.

Nagypénteken nincs szentmise. A szertartást a délutáni órákban tartjuk, mert délután három óra volt, amikor az Úr Jézus meghalt a kereszten. Jézus halála egybeesett a húsvéti bárány feláldozásával. Ez jele annak, hogy az Ô keresztáldozata valódi áldozat volt az emberiség megváltásáért. A szertartás keretén belül elhangzik a passió Szent János evangélista írása szerint. Ezen a napon ünnepélyesen végzik a könyörgést a pápáért, a püspökökért, a többi egyházi rendért, hívôkért és hitetlenekért. Nagypénteken Jézus Krisztus minden emberért meghalt a kereszten. Ezért ezen a napon valamennyi emberért imádkozunk. Az ünnepélyes imák után következik a hódolat a kereszt elôtt. A lepellel beborított feszületet a pap a kezében tartja és a hívek felé fordulva énekli ezt vagy más hódolati éneket: ,,Íme a szent keresztfa, rajta függött valaha a világnak váltsága.'' A hívek énekkel felelnek rá: ,,Jöjjetek hát keresztények, hódolattal hajtsunk térdet, üdvözlégy szent keresztfa!'' Miközben még kétszer ezt eléneklik, a pap lassan leoldja a leplet a keresztrôl. A leleplezett feszületet két ministráns tartja, miközben a papság és a hívek odamennek, térdet hajtanak és megérintik a megfeszített Üdvözítô lábát, keresztet vetnek magukra, vagy valamilyen más módon tisztelegnek a kereszt elôtt.

A kereszthódolat után elimádkozzuk a Miatyánkot, majd az áldozás következik. A szertartás végeztével a hívek a megnyitott szent sírnál imádkoznak, mely fölött elhelyezték a lefátyolozott Oltáriszentséget.

Nem kérem Tôled, Uram, Pál kegyelmét, sem a Péternek adott bocsánatot,
csak azt az irgalmat add meg nekem, amit a kereszten a jobb latornak juttattál!
Kopernikus

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 78/1 Király zászlói lengenek, villog titkával a kereszt, rá testben fölfeszíttetett, ki minden testet alkotott. Amen.

Nagyszombatnak külön liturgiája nincsen. Az Úr Jézus a sírban pihen, a hívek felkeresik a templomokban felállított szentsírt és ott imádkoznak. Te is látogasd meg az érted is meghalt Üdvözítôt!

A húsvét vigíliája

Húsvét vigíliájának a szertartása a sötétség beállta után kezdôdik a fényünnepséggel. Valamikor régen ezt a szertartást hajnalban végezték. Napjainkban egyre inkább terjed a gyakorlat, hogy minél késôbb, valóban sötétedés után kezdôdik a szertartás. Ne zavarjon meg, hogy a templomba lépve csupán egy halvány fény pislákol.

A sötét templom bejáratánál történik a tûzszentelés, melyrôl meggyújtják a húsvéti gyertyát. Ezen a gyertyán öt tömjéncsomó jelképezi az Úr Jézus öt szent sebét. A megszentelt és megáldott húsvéti gyertyáról meggyújtják a hívek gyertyáit. Ünnepélyesen vonulunk be a templomba, miközben a pap háromszor énekli: ,,Krisztus világossága!'' -- ,,Istennek legyen hála'' -- válaszolják a hívek. A templomban eközben egyre nagyobb lesz a fény, hiszen Krisztus világossága beragyogja ezt az éjszakát, világossága kiárad az egész világra. Errôl szól a húsvéti örömének. Az igeliturgiával folytatódik a szertartás. Isten nagy tetteirôl szóló szentírási olvasmányokat hallgatunk meg, hogyan segítette a választott népet, és hogyan készítette elô az új szövetséget. A ,,Glória'' ünnepélyes éneklése során egyszerre megszólalnak a harangok, a csengôk és az orgona. -- (,,A harangok visszatértek Rómából'') -- Ünnepi örömmel dicsôítjük Istent az ,,Alleluja'' énekkel. Azok a hitjelöltek (katekumenek), akik a katekumentátus során a keresztségre készültek, ezen a szentmisén részesülnek a keresztség szentségében. (Ezért szenteli ilyenkor az Egyház a keresztvizet.) A keresztség szertartása a szentbeszéd után kezdôdik. Ahol nincs keresztelés, ott a keresztségi fogadást újítják meg a jelenlévôk. A hívek könyörgése után folytatódik a szentmise a megszokott módon. A szentáldozásban a feltámadt Üdvözítôvel találkozunk. Régi magyar szokás szerint a szentmise után feltámadási körmenetet tartunk. Az Oltáriszentségben velünk lévô föltámadt Krisztussal, a húsvéti gyertyával és a Föltámadott szobrával kimegyünk a világba, hirdetjük Krisztus örömhírét. ,,Feltámadt Krisztus e napon, hogy minden ember vígadjon! Alleluja, hála legyen az Istennek!''

Az ünnepek alatt a keresztény emberek így köszönnek egymásnak:

Krisztus feltámadt! -- válasz: Valóban feltámadt!

A gyertya lángja nem nagy, de a húsvéti gyertya lángja elegendô,
hogy egészen sötét soha többé ne legyen a földön.
Szent-Gály Kata

	Énekeljünk!	Hozsanna 88/1 Krisztus feltámadott! Halljátok meg asszonyok, Kik kenetet hoztatok, Többé már ne sírjatok! Feltámadt Krisztus!


3. A szentmise -- V. témakör
3. A szentmise	V. témakör

A püspökök és a papok hatalmat kaptak arra, hogy a kenyeret és a bort átváltoztassák Jézus testévé és vérévé. Ezt a hatalmukat a szentmisében gyakorolják. A pap az oltárra készített kenyeret és bort átváltoztatja, majd kiosztja a tiszta lelkû, hívô embereknek, vagyis megáldoztatja ôket.

126. Mi a húsvéti misztérium?
A húsvéti misztérium Krisztus szenvedése, halála, feltámadása és mennybemenetele, általa megdicsôítette Istent és megváltott bennünket.

A szentmisén az átváltoztatás szavai által Jézus valóságos teste és vére a kenyér és a bor színében lényegileg és ténylegesen jelenvalóvá lesz, hogy keresztáldozatát megjelenítve részesei lehessünk áldozatának és a szentáldozásban lelkünk tápláléka legyen.
A szentmisén az értünk meghalt és feltámadt Jézus jelenik meg köztünk az átváltoztatott kenyérben és borban, aki az utolsó vacsorán ünnepélyesen felajánlotta magát, halálig tartó engedelmességét áldozatul a Mennyei Atyának, amikor a kenyeret és a bort átváltoztatta értünk áldozattá váló szent testévé és vérévé. A szentmise így nem csupán emlékezés, hanem valóságos áldozat, melyben Jézus a vérontás nélküli feloldozásban ugyanazt teszi, mint amit a kereszten tett. Önmagát ajánlja fel a Mennyei Atyának, mint a legkedvesebb áldozati adományt.

Valahányszor résztveszünk a szentmisén, egyben részesülünk Jézus megváltó áldozatában is. -- Hiszen mi nem lehettünk ott a Kálvárián. A szentmiseáldozatot az Egyház legnagyobb családi ünnepének kijáró ünnepélyességgel és átéléssel üljük meg. Közösen imádkozunk, énekelünk, mert szeretjük Jézust és általa dicsôítjük a Mennyei Atyát. A szentmise tehát áldozat és lakoma. Emlékezés Jézusra, és a szentáldozásban egyesülünk vele. -- Boldogok, akiket meghív asztalához Jézus, az Isten Báránya.

161. Mi a szentmise?
A szentmise az Újszövetség áldozata az Eukarisztia ünneplésében.

Érvényesen akkor veszünk részt a szentmisén,
ha elejétôl kezdve figyelmesen bekapcsolódunk a liturgiába.

A vasárnapi szentmise elôvételezése szombat este

Az ószövetségi nép életében az ünnep már az elôzô nap este elkezdôdött. A napok számolását estétôl estig a keresztények is átvették. Keleten ma is így számítják a napokat, míg nyugaton éjféltôl éjfélig tart egy nap. A liturgiában mindkét számítást használjuk. A vasárnap és a fôünnepek már az elôzô este elkezdôdnek, így szombat este másnapra érvényes szentmisén vehetünk részt.


4. A szentmise szerkezete -- V. témakör
4. A szentmise szerkezete	V. témakör

Keresztény életünknek, istentiszteletünknek csúcsa és forrása a szentmise. A misézô pap a hívekkel együtt mutatja be a legszentebb áldozatot. Ezért nagyon lényeges, hogy mi, hívek, belekapcsolódjunk a szentmisébe. A válaszokat hangosan mondjuk. A szentmise két fô része az Ige liturgiája és az Eukarisztia liturgiája. Az Ige liturgiájára a szentmise bevezetô része készít fel bennünket.

Bevezetô rész

A szentmise elején a misézô pap köszönti a jelenlévô híveket.

Pap: Az Atya, a Fiú és a Szentlélek nevében
Hívek: Amen

Bûnbánati ima

Pap: Testvéreim! Vizsgáljuk meg lelkiismeretünket, és bánjuk meg bûneinket, hogy méltóképpen ünnepelhessük az Úr szent titkait.
Csendben lelkiismeretvizsgálatot tartunk, majd a pappal együtt imádkozzuk:
Gyónom a mindenható Istennek és nektek testvéreim, hogy sokszor és sokat vétkeztem: gondolattal, szóval, cselekedettel és mulasztással: (mellünket verve mondjuk) én vétkem, én vétkem, én igen nagy vétkem. Kérem ezért a Boldogságos, mindenkor szeplôtelen Szûz Máriát, Az összes angyalokat és szenteket, és titeket testvéreim, hogy imádkozzatok érettem Urunkhoz, Istenünkhöz.
Pap: Irgalmazzon nekünk a mindenható Isten, bocsássa meg bûneinket és vezessen el az örök életre!
Hívek: Amen

Uram irgalmazz (Kyrie)

Elôimádkozó (Pap): Uram irgalmazz!
Hívek: Uram irgalmazz!
Elôimádkozó (Pap): Krisztus kegyelmezz!
Hívek: Krisztus kegyelmezz!
Elôimádkozó (Pap): Uram irgalmazz!
Hívek: Uram irgalmazz!

Az ,,Uram irgalmazz -- Krisztus kegyelmezz'' imákkal kifejezzük, hogy rászorulunk Isten irgalmára és bûneinkért kegyelemért fohászkodunk.

A ,,Dicsôség a magasságban Istennek'' kezdetû imádsággal az angyalok karához társulva dicsôítjük a Szentháromságban egy Istent.

Elôimádkozó (Pap): Dicsôség a magasságban Istennek!
Hívek: és a földön békesség
a jóakaratú embereknek.
Dicsôítünk téged, áldunk téged,
imádunk téged, magasztalunk téged,
hálát adunk neked nagy dicsôségedért.
Urunk és Istenünk! Mennyei Király!
Mindenható Atyaisten!
Urunk, Jézus Krisztus: egyszülött Fiú.
Urunk és Istenünk,
Isten Báránya, az Atyának fia!
Te elveszed a világ bûneit:
irgalmazz nekünk!
Te elveszed a világ bûneit:
hallgasd meg könyörgésünket!
Te az Atya jobbján ülsz:
Irgalmazz nekünk!
mert egyedül Te vagy a Szent,
te vagy az Úr,
te vagy az egyetlen Fölség:
Jézus Krisztus,
a Szentlélekkel együtt
az Atyaisten dicsôségében! Amen.

A ,,könyörögjünk!'' felszólításra csendben saját kéréseinket ajánlhatjuk fel a jó Istennek. A misézô pap a közösség nevében kéri Isten áldását és segítségét. A befejezô gondolatok után:

Pap: Könyörögjünk... mindörökkön örökké.
Hívek: Amen.

Az Ige liturgiája

A szentmise olvasmányát  az Apostolok Cselekedeteibôl vagy a Jelenések könyvébôl vesszük. A szentlecke valamelyik apostol levelébôl való. Ezeket bárki fölolvashatja, fontos, hogy az mindenki számára jól érthetô legyen. Az olvasmány és a szentlecke között  zsoltárokat imádkozunk, vagy énekelünk.

Lektor: Olvasmány ... könyvébôl.
Az olvasmány végén
Lektor: Ez az Isten igéje!
Hívek: Istennek legyen hála!

Az evangéliumban Jézus Krisztus szól hozzánk. Szavait, tanítását a szentmisében a pap vagy felszentelt diákonus olvashatja föl. Jézus iránti tiszteletbôl felállva hallgatjuk végig.

Pap (diakónus): Az Úr legyen veletek!
Hívek: És a te lelkeddel!
Pap (diakónus): Evangélium Szent ... könyvébôl:
Hívek: Dicsôség neked Istenünk!
(Közben kis keresztet rajzolunk a homlokunkra, ajkunkra és a szívünk fölé, miközben magunkban mondjuk: Értelmünk befogadja, szánk hirdesse és szívünk szeresse.)
Pap (diakónus): az evangélium végén: Ezek az evangélium igéi!
Hívek: Áldunk téged, Krisztus!

Az evangélium után meghallgatjuk a szentbeszédet (homilia), mely az életünkre alkalmazza Isten Igéjét. Megmutatja, hogyan váltsuk tettekre mindazt, amit a Szentírásból hallottunk.

A szentmise tanító részében Jézus szól hozzánk az evangélium által. Mi elfogadjuk az ô tanítását. Erre válasz a Hiszekegy (credo), melyet közösen imádkozunk. Egyik legôsibb hitvallás, az Apostoli Hitvallás az apostoli idôkbôl származik. A Nicea-Konstantinápoly hiszekegy hosszabb, részletesebb. A vasárnapi szentmisében bármelyiket imádkozhatjuk.

Hiszekegy (Credo)

Elôimádkozó (pap): Hiszek az egy Istenben,
Hívek: mindenható Atyában,
mennynek és földnek,
minden láthatónak
és láthatatlannak Teremtôjében.
Hiszek az egy Úrban: Jézus Krisztusban,
Isten egyszülött Fiában,
aki az Atyától született idô kezdete elôtt.
Isten az Istentôl,
Világosság a Világosságtól,
valóságos Isten a valóságos Istentôl.
Született, de nem teremtmény:
az Atyával egylényegû
és minden általa lett.
Értünk, emberekért,
a mi üdvösségünkért
leszállott a mennybôl.
Megtestesült a Szentlélek erejébôl
Szûz Máriától,
és emberré lett.
Poncius Pilátus alatt
értünk keresztre feszítették,
kínhalált szenvedett és eltemették.
Harmadnapra föltámadott
az Írások szerint,
fölment a mennybe,
ott ül az Atyának jobbján,
de újra eljön dicsôségben
ítélni élôket és holtakat,
és országának nem lesz vége.
Hiszek Szentlélekben,
Urunkban és éltetônkben,
aki az Atyától és a Fiútól származik.
Akit éppúgy imádunk és dicsôítünk,
mint az Atyát és a Fiút.
Ô szólt a próféták szavával.
Hiszek az egy, szent, katolikus
és apostoli Anyaszentegyházban,
vallom az egy keresztséget a bûnök bocsánatára,
várom a holtak föltámadását
és az eljövendô örök életet. Amen.

A hívek könyörgésében az Egyházért, az emberiségért, a hívek közös és egyéni szándékaiért továbbá a meghalt hívekért imádkozunk. A könyörgéseket saját szavainkkal is megfogalmazhatjuk.

Hívek: az egyes könyörgések után:
Kérünk téged, hallgass meg minket!
Pap: (a kérések után könyörgést mond, melynek befejezése:) Krisztus, a mi Urunk által.
Hívek:	Amen

Az Ige liturgia az egyetemes könyörgéssel zárul. A misézô pap az ambótól az oltárhoz vonul -- folytatódik a szentmise.

Az Eukarisztia liturgiája

Isten imádásának egyik legrégebbi formája az áldozatbemutatás. Istennek mindig a legszebbet, a legértékesebbet ajándékozzuk, hiszen mindent neki köszönhetünk.

A mi áldozatunk Jézus Krisztus. Ajándékba küldte el nekünk a Mennyei Atya, és Jézus a kereszten önmagát adta áldozatul. Azt akarta, hogy áldozatában mindig a tanítványaival maradjon.
Ezért rendelte az utolsó vacsorán az Oltáriszentséget.
Az apostoloknak pedig hatalmat adott, hogy átváltoztassák a kenyeret és a bort az ô szent testévé és vérévé. Így jelenik meg számunkra minden szentmisében Jézus Krisztus az örökké élô áldozat.
Az Eukarisztia liturgiája az áldozati adományok elôkészítésével kezdôdik.

A felajánláshoz a kenyeret és a bort sok helyen körmenetben viszik az oltárhoz. Régen ilyenkor helyezték az oltár melletti kis asztalkára a hívek az általuk felajánlott javakat, melyeket a szentmise után a szegények között szétosztottak. (lásd: Agape -- szeretetlakoma) -- Ma a felajánláskor körbehordott perselybe helyezik adományaikat, melyekkel a hívek kifejezik az áldozathoz való hozzájárulásukat.

A kenyér felajánlása

Pap: Áldott vagy, Urunk, mindenség Istene, mert a te bôkezûségedbôl kaptuk a kenyeret. Fölajánljuk néked, mint a föld termését és az emberi munka gyümölcsét. Ebbôl lesz számunkra az élet kenyere.
Hívek: Áldott legyen az Isten mindörökké.

A bor felajánlása

Pap: Áldott vagy, Urunk, mindenség Istene, mert a te bôkezûségedbôl kaptuk a bort. Fölajánljuk néked, mint a szôlôtô termését és az emberi munka gyümölcsét. Ebbôl lesz számunkra az élet itala.
Hívek: Áldott legyen az Isten mindörökké.

A latin rítusú katolikus keresztényeknél ostyát -- kovásztalan kenyeret -- a görög rítusú katolikus keresztényeknél kovászos kenyeret változtat át a misézô pap, mely után a szentostyában más néven az Oltáriszentségben a feltámadt Jézus van jelen. Felajánláskor lélekben saját magunkat, örömeinket, bánatainkat, szenvedéseinket is felajánljuk. A felajánlás végén imával fordulunk az Istenhez.

Felajánlás végén

Pap: Imádkozzatok testvéreim, hogy áldozatunk kedves legyen a mindenható Atyaisten elôtt!
Hívek: Fogadja el az Úr kezedbôl az áldozatot nevének dicséretére és dicsôségére. mindannyiunk, és az egész Anyaszentegyház javára!

A felajánlás végén a misézô pap imával fordul a mindenható Istenhez. Ezt az imát eukarisztikus imának nevezzük. Ebbe a hívek a ,,Szent vagy...'' imádkozásával, vagy éneklésével kapcsolódnak bele.

Prefáció

Pap: Az Úr legyen veletek!
Hívek: És a te lelkeddel!
Pap: Emeljük fel szívünket!
Hívek: Fölemeltük az Úrhoz
Pap: Adjunk hálát Urunknak, Istenünknek!
Hívek: Méltó és igazságos!

Szent vagy (Sanctus)

Pap és a Hívek:
Szent vagy, szent vagy, szent vagy mindenség Ura, Istene! Dicsôséged betölti a mennyet és a földet. Hozsanna a magasságban! Áldott, aki jön az Úr nevében. Hozsanna a magasságban!

A SZENTMISE KÖZÉPPONTJÁBAN AZ UTOLSÓ VACSORÁN ELHANGZOTT SZAVAK ÁLLNAK

A misézô pap megismétli mindazt, amit Jézus mondott és cselekedett az utolsó vacsorán.

,,Vegyétek, és egyetek ebbôl mindnyájan,
mert ez az én testem, mely értetek adatik.''
,,Vegyétek, és igyatok ebbôl mindnyájan,
mert ez az én vérem kelyhe, az új és örök szövetségé.
Ez a vér értetek és mindenkiért kiontatik a bûnök bocsánatára.''

Ezekkel a szavakkal változtatja át a misézô pap a kenyeret és a bort Jézus testévé és vérévé.

Átváltoztatás után

Pap: Íme, hitünk szent titka.
Hívek: Halálodat hirdetjük Urunk, és hittel valljuk föltámadásodat, amíg el nem jössz.

Az Úrfelmutatás után Jézus Krisztus áldozatát felajánlva a Mennyei Atyát dicsôítve üdvözítô kegyelmet kérünk az egyház, a pápa, a püspökök, a papok, a hívek és az elhunytak számára. Az eukarisztikus ima végén az egyház Krisztust és a hívek áldoztát a dicsôítô ima szavaival felajánlja a Mennyei Atyának:

Pap: Ôáltala, Ôvele és Ôbenne a tiéd mindenható Atyaisten, a Szentlélekkel egységben minden tisztelet és dicsôség, mindörökkén örökké.
Hívek: Amen.

Ez a szentmise csúcspontja. Mi is Jézussal együtt magasztaljuk a Szentlélekkel egységben lévô Atyaistent.

Az áldozás szertartása

Az áldozatbemutatás után a Mennyei Atya vendégül lát bennünket. Közösen elimádkozzuk a Miatyánkot, ebben kérjük a mindennapi kenyeret és az ,,élet kenyerét'', az Eukarisztiát.

Pap: Üdvözítônk parancsára és isteni tanítása szerint így imádkozunk:
Pap és Hívek közösen: Mi Atyánk, aki a mennyekben vagy,
szenteltessék meg a te neved,
jöjjön el a te országod,
legyen meg a te akaratod,
amint a mennyben, úgy a földön is.
Mindennapi kenyerünket
add meg nekünk ma,
és bocsásd meg vétkeinket,
miképpen mi is megbocsátunk
az ellenünk vétkezôknek,
és ne vígy minket a kísértésbe,
de szabadíts meg a gonosztól.
Pap: Szabadíts meg kérünk, Urunk, minden gonosztól! Adj kegyesen békét napjainkban, hogy irgalmadból mindenkor bûn és baj nélkül éljünk, míg reménykedve várjuk az örök boldogságot, és Megváltónknak, Jézus Krisztusnak dicsôséges eljöttét.
Hívek: Mert tiéd az ország, a hatalom és a dicsôség mindörökké. Amen
Pap: Urunk, Jézus Krisztus, Te azt mondottad apostolaidnak: békességet hagyok rátok, az én békémet adom nektek. Ne vétkeinket nézzed, hanem Egyházad hitét, és ôrizd meg Egyházadat szándékod szerint békében, és add meg teljes egységét! Ki élsz és uralkodol mindörökkön örökké.
Hívek: Amen

Mielôtt az Úr asztalához járulunk, kiengesztelôdünk egymással, az Úr békéjéért imádkozunk és közvetítjük embertársainknak.

Pap: Az Úr békéje legyen veletek mindenkor!
Hívek: És a te lelkeddel!
Pap: Engesztelôdjünk ki szívbôl egymással!
Hívek: Legyen békesség köztünk mindenkor!
Kézfogáskor mondjuk: Béke veled!

Az ,,Isten Báránya'' kezdetû imával irgalmat kérünk bûneink bocsánatára.

Isten Báránya (Agnus Dei)

Elôimádkozó (pap) Isten Báránya!
Hívek: Te elveszed a világ bûneit: irgalmazz nekünk! Isten Báránya! Te elveszed a világ bûneit: irgalmazz nekünk! Isten Báránya! Te elveszed a világ bûneit: adj nekünk békét!

A kafarnaumi százados imájával: Uram nem vagyok méltó... kifejezzük a Jézussal való egyesülésünk elôtt kicsinységünket és bizalmunkat egyaránt.

Áldozás elôtt

Pap: Íme, az Isten Báránya, íme, aki elveszi a világ bûneit. Boldogok, akiket meghív asztalához Jézus, az isteni Bárány.
Pap és a hívek: Uram, nem vagyok méltó, hogy hajlékomba jöjj, hanem csak egy szóval mondd, és meggyógyul az én lelkem.

A szentáldozás Jézus Krisztussal egyesít, titokzatos testébe, az Egyházba, testvéri közösségbe kapcsol. -- Krisztus Teste! -- felszólításra a válaszunk: Amen.

Ünnepélyes alkalommal két szín alatt is lehet áldozni. Ekkor a Szentostyát az áldoztató a Szent Vérbe mártva helyezi a nyelvünkre.

Szentáldozáskor Jézussal egyesülünk szívünkben.

Visszatérve helyünkre, rövid csendben köszönetet mondunk Jézusnak, hogy a szívünkbe költözött. Míg tart az áldoztatás, mondjuk el neki mindazt, ami a szívünkben van. Szeretjük ôt, megköszönjük amiket kaptunk tôle, oltalmába ajánljuk szeretteinket és segítségét kérjük, hogy akarata szerint tudjunk élni. Ha van más kérésünk, azt is elmondhatjuk neki. A szentmise végén meghallgatjuk a hirdetéseket, majd a pap Isten áldásával bocsát el bennünket.

Befejezô rész (áldás)

Pap: Az Úr legyen veletek!
Hívek: És a te lelkeddel!
Pap: Áldjon meg benneteket a mindenható Isten: az Atya, a Fiú és a Szentlélek.
Hívek: Amen
Pap: A szentmise véget ért, menjetek békével!
Hívek: Istennek legyen hála!

A szentmisén Jézussal találkoztunk. Az evangéliumban szólt hozzánk, tanított bennünket. A szentáldozásban szívünkbe fogadtuk, hogy magunkkal vihessük a világba. Erôt kaptunk, hogy az elkövetkezô héten is Vele együtt helyt tudjunk állni az életben, a tanulásban.

162. Mibôl áll a szentmise?
A szentmise az Ige és az Eukarisztia liturgiájából áll.
163. Mi történik az Ige liturgiájában?
Az Ige liturgiájában az Egyház elénk adja Isten üzenetét, mi pedig hittel válaszolunk rá.
164. Mi történik az Eukarisztia liturgiájában?
Az Eukarisztia liturgiájában a kenyér és a bor színében az Úr Jézus jelenvalóvá teszi húsvéti misztériumát, s testével és vérével táplál minket.
165. Hogyan veszünk részt a szentmisén?
A szentmisén befogadjuk Isten Igéjét, áldozatul felajánljuk magunkat Jézus Krisztussal az Atyának, és lehetôleg megáldozunk.


5. Foglaljuk össze a tanultakat! -- V. témakör
5. Foglaljuk össze a tanultakat!	V. témakör

Jézust visszük az emberek közé

A nagyböjtben az Úr Jézus szenvedésére és kereszthalálára emlékezünk. Ebben az idôszakban a keresztény ember befelé fordul, elcsendesedik. Hamvazószerdán a hamvazkodás figyelmeztet bennünket arra, hogy földi életünk véges. A nagyböjt bûnbánati idôszak. Jobban odafigyelünk lelki életünkre. Bûnbánatot tartunk, szentgyónással, gyakori szentáldozással és az önuralomnak gyakorlásával, jó tettekkel és derûs lélekkel készülünk a húsvéti ünnepekre. Virágvasárnap Jézus jeruzsálemi bevonulására emlékezünk. A nép örömujjongással fogadta. Ugyanez a nép a hét végén már a halálát kívánta. A Szent Háromnapon végigkísérjük Jézust szenvedésének útján. Húsvét vigíliáján már örvendezve énekelünk allelúját, hiszen Jézus Krisztus halála és feltámadása által megváltotta a világot.

 Az Oltáriszentséget Jézus az utolsó vacsorán rendelte, hogy velünk maradhasson a világ végezetéig. A papi küldetést az apostolok Jézustól kapták, akik azután tovább adták ezt utódaiknak, a püspököknek, az emberek szolgálatára. A szentmisében ma is megelevenedik elôttünk Jézus áldozata. A szentmise tanító részében szól hozzánk, tanít bennünket. Az Eukarisztia liturgiájában megelevenedik elôttünk áldozata, mely ez esetben vér nélküli áldozat. A misézô pap átváltoztató szavai által Jézus jelenvalóvá válik az oltáron. A szentáldozásban asztalához hív bennünket, és a szívünkbe költözik. A szentmise végén küldetést kapunk: Jézus örömhírét visszük az emberek közé.

Jézus Krisztus 2000 évvel ezelôtt eljött, azóta azonban az emberek inkább rejtegették és elferdítették, s úgy viselkedtek, mintha nem is létezett volna. Csak kevesen válaszoltak hívására. Jézus Krisztus mindenkit külön ösztönöz, hogy önmagába nézzen.
Cliff Richard


Ellenôrizd magad, mire emlékszel!? -- V. témakör
Ellenôrizd magad, mire emlékszel!?	V. témakör
  1.	Mit jelképez a hamvazkodás?
  2.	Hogyan készülünk húsvét ünnepére?
  3.	Mire emlékezünk virágvasárnap?
  4.	Mit jelent  az, hogy ,,a harangok Rómába mennek''?
  5.	Mikor van az oltárfosztás és mire emlékezünk ekkor?
  6.	Mi a passió? Mikor hangzik el?
  7.	Mikor van a fényünnepség?
  8.	Az elsô keresztények életében melyik napon volt a keresztelés szertartása?
  9.	Mikor van a feltámadási körmenet?
10.	Mit jelent, hogy a szentmise áldozat és lakoma?
11.	Mikor veszünk részt érvényesen a szentmisén?


Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni -- V. témakör
Kérdések a katekizmusból, amelyekre már tudunk válaszolni	V. témakör
154.	Mi az Eukarisztia vagyis az Oltáriszentség?
155.	Miért alapította az Úr Jézus az Eukarisztiát?
156.	Mikor alapította az Úr Jézus az Eukarisztiát?
157.	Mit tett az Úr Jézus e szavakkal: ,,Ez az én testem, ez az én vérem''?
158.	Hogyan van jelen Jézus az Oltáriszentségben?
159.	Kiknek adott az Úr Jézus hatalmat, hogy a kenyeret és a bort testévé és vérévé  változtassák át?
160.	Mikor változtatják át a püspökök és a papok a kenyeret és a bort az Úr Jézus testévé és vérévé?
161.	Mi a szentmise?
162.	Mibôl áll a szentmise?
163.	Mi történik az Ige liturgiájában?
164.	Mi történik az Eukarisztia liturgiájában?
165.	Hogyan veszünk részt a szentmisén?

A szeretet nem tud határokat,
Mindenkit, mindent magához ölel
És kifosztani vágyik önmagát,
És odaadni mindent és magát,
És mindenkinek lenni mindene.
Sík Sándor


1. Jézus befejezte földi küldetését -- VI. témakör
1. Jézus befejezte földi küldetését	VI. témakör
Feltámadása után Jézus nagyon sok embernek megjelent. A feltámadása utáni negyvenedik napon utoljára jelent meg az apostoloknak. Ekkor mondotta nekik:

,,Menjetek, tegyétek tanítványommá mind a népeket! Kereszteljétek meg ôket az Atya és a Fiú és a Szentlélek nevében'' (Mt 28,18).

Azután kivezette tanítványait az Olajfák-hegyére. Ott megáldotta ôket és felment a mennybe. Most ott ül a mindenható Atyaisten jobbján, ami annyit jelent, hogy olyan hatalma és dicsôsége van a mennyben, mint magának a Mennyei Atyának. Régen ezt az ünnepet áldozócsütörtöknek nevezték. Az elnevezés arra utal, hogy a húsvét utáni 40. nap csütörtökre esett, ugyanakkor volt a gyerekek elsôáldozása is. Nálunk ez a nap munkanap, ezért az azt követô vasárnap ünnepeljük.

A Föltámadott

Írta: Juhász Gyula

Negyven napig még a földön maradt.

Járt-kelt a zöldben, megfürdött a fényben,

Szívében érezé a szent tavaszt.

A gyermekek közt játszott és mesélt,

Virágát derûs homlokára fonta,

Ujjongva mondta: Ó élet, te szép!

Negyven napig még a földön maradt.

Ragyogó lelke távol ködbe látta

A koponyák hegyét, az árnyakat.

Egy orgonavirágos hajnaltájon

Oly könnyû lôn a teste, mint a fény

S elszállt némán a mennybe, mint egy álom.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 118/1 Mennybe ment Krisztus e napon, alleluja, alleluja, hogy minden ember vigadjon, alle, alleluja,
   Elsô könyvemben, kedves Teofil, elbeszéltem, mi mindent tett és tanított Jézus egészen addig a napig, amelyen azután, hogy útbaigazítást adott a Szentlélek által kiválasztott apostoloknak, fölvétetett a mennybe. Szenvedése után sokféleképpen bebizonyította, hogy él: negyven napon át ismételten megjelent nekik, és beszélt az Isten országáról. Egyszer, amikor együtt evett velük, megparancsolta nekik, hogy ne hagyják el Jeruzsálemet, hanem várjanak az Atya ígéretére, ,,amelyrôl -- úgymond -- tôlem hallottatok: Mert János csak vízzel keresztelt, de ti néhány nap múlva a Szentlélekkel fogtok megkeresztelkedni.'' Az egybegyûltek erre megkérdezték: ,,Uram, mostanában állítod helyre Izrael országát?'' ,,Nem tartozik rátok -- felelte --, hogy ismerjétek az idôpontokat és a körülményeket. Ezeket az Atya szabta meg saját hatalmában. De megkapjátok a Szentlélek rátok leszálló erejét, és tanúim lesztek Jeruzsálemben, s egész Júdeában és Szamariában, sôt egészen a föld végsô határáig.'' Azután, hogy ezeket mondta, a szemük láttára fölemelkedett, és felhô takarta el szemük elôl. Amint merôn nézték, hogyan emelkedik az égbe, egyszerre két férfi termett mellettük fehér ruhába öltözve. Ezt mondták nekik: ,,Galileai férfiak! Mit álltok itt égre emelt tekintettel? Ez a Jézus, aki tôletek az égbe vétetett, úgy jön el ismét, amint szemetek láttára a mennybe ment''. (ApCsel 1,1-11)

Pünkösd -- A Szentlélek eljövetele

Jézus mennybemenetele után tíz nappal az apostolok együtt voltak Jeruzsálemben egy teremben. Velük volt a Boldogságos Szûz Mária is. Nagyon féltek, zárt ajtók mögött imádkoztak, beszélgettek. Visszaemlékeztek azokra az idôkre, amikor az Úr Jézus közöttük élt, tanította ôket. Egyszerre csak nagy zúgás támadt, mint a szélnek zúgása és a Szentlélek tüzes nyelvek alakjában leszállott mindnyájukra. Pünkösd fordulat volt az apostolok életében. Gyávaságukat mintha elfújta volna a pünkösdi szél. A Szentlélek eltöltötte ôket. Megvilágosodott az értelmük... Most kezdték megérteni, mit tanított nekik Jézus. Most már a feltámadás fényében szemlélték az eseményeket.

Én vagyok az élô kenyér... Ha nem eszitek az Emberfia testét és nem isszátok az ô vérét nem lesz élet bennetek... Te Péter vagy, azaz kôszikla... Most értették meg igazán Jézus szavait. Ezután Péter tanúságot tett Jézus mellett.

Beszédének olyan hatása volt, hogy utána háromezer ember megkeresztelkedett. Ezt a napot tekintjük az Egyház születésnapjának. Krisztus utasítása szerint elindultak a világ négy égtája felé, hogy elvigyék az örömhírt, hirdessék Jézus tanítását. Tanúságot tettek Jézus mellett. Megértették, hogy Krisztustól kapott küldetésük van. Az elsô bérmálás pünkösdkor volt, amikor az apostolok megkapták a Szentlelket. Várták az eljövetelét, nagyon sokat imádkoztak. Ezt a küldetést mi is megkaptuk.

Mi is Krisztus tanúi vagyunk. A keresztségben a kegyelmi élet csíráját kaptuk meg. A bérmálás szentsége megerôsít bennünket abban, ami a keresztségben elkezdôdött. Aki a bérmálkozásra készül, most már nagykorú keresztényként, maga vállalja mindazt, amit a keresztségben szülei vállaltak helyette: a krisztusi életet és a küldetést. A Szentlélek tölti el szívét, megerôsíti, hogy képes legyen a nagykorú, felelôs keresztény életre.

Pünkösdvasárnappal befejezôdik a húsvéti idô

   Amikor elérkezett pünkösd napja, ugyanazon a helyen mindnyájan együtt voltak. Egyszerre olyan zúgás támadt az égbôl, mintha csak heves szélvész közeledett volna, és egészen betöltötte a házat, ahol ültek. Majd lángnyelvek jelentek meg nekik szétoszolva, és leereszkedtek mindegyikükre. Mindannyiukat eltöltötte a Szentlélek, és különbözô nyelveken kezdtek beszélni úgy, ahogy a Lélek szólásra indította ôket. Ez idô tájt vallásos férfiak tartózkodtak Jeruzsálemben, az ég alatt minden népbôl. Amikor ez a zúgás támadt, nagy tömeg verôdött össze. Nagy volt a megdöbbenés, mert mindenki a saját nyelvén hallotta, amint beszéltek. Nagy meglepetésükben csodálkozva kérdezgették: ,,Hát nem mind galileaiak, akik ott beszélnek? Hogyan hallja hát ôket mindegyikünk a saját anyanyelvén? Mi pártusok, médek, elamiták és Mezopotámiának, Júdeának, Kappadóciának, Pontusznak, Ázsiának, Frigiának, Pamfiliának, Egyiptomnak és Líbia Cirene körüli részének lakói, a Rómából való zarándokok, zsidók és prozeliták, krétaiak és arabok: halljuk, hogy a mi nyelvünkön hirdetik Isten nagy tetteit. Csodálkoztak, és ezt kérdezgették egymástól: ,,Mi lehet ez?'' Mások gúnyosan megjegyezték: ,,Teleitták magukat édes borral.''
Péter a többi tizeneggyel elôlépett, és zengô hangon beszédet intézett hozzájuk: ,,Zsidó férfiak és Jeruzsálem lakói mindnyájan! Vegyétek tudomásul és hallgassátok meg szavamat! Nem részegek ezek, amint vélitek, hisz a napnak még csak a harmadik órájában vagyunk, hanem ez az, amirôl Joel próféta szólt: A végsô napokban -- mondja Isten -- kiárasztok lelkembôl minden testre. Fiaitok és lányaitok prófétálni fognak, az ifjak látomásokat látnak, az öregek álmokat álmodnak. Még szolgáimra és szolgálóimra is kiárasztom lelkemet ezekben a napokban, és prófétálni fognak. Csodákat teszek fenn az égben, és jeleket adok lenn a földön: vért, tüzet és gomolygó füstöt. A nap elsötétül, a hold vérbe borul, mielôtt eljön az Úrnak nagy és nyilvánvaló napja. Aki segítségül hívja az Úr nevét, üdvözül.
Izraelita férfiak! Halljátok meg szavamat! A názáreti Jézust az Isten igazolta elôttetek a hatalmas csodákkal és jelekkel, amelyeket -- amint tudjátok -- általa vitt végbe köztetek. Ezt az embert az Isten elhatározott terve szerint kiszolgáltattátok, és gonosz kezek által keresztre feszítve elveszejtettétek. Az Isten azonban feloldotta a halál bilincseit és feltámasztotta. Lehetetlen is volt, hogy a halál fogva tartsa, hisz Dávid mondja róla: Szemem elôtt az Úr mindenkor, ô áll jobbomon, hogy meg ne inogjak. Örül hát szívem és nyelvem énekel, sôt testem is reményben nyugszik el. Mert nem hagyod a lelkem az alvilágban, nem engeded, hogy rothadás érje Szentedet. Az élet útját mutattad meg nekem, és örömmel töltesz el színed elôtt.
Testvérek, férfiak! Hadd mondjam el nektek Dávid pátriárkáról nyíltan, hogy meghalt és eltemették, sírja mind a mai napig itt van köztünk. Mivel azonban próféta volt, és tudta, hogy az Isten esküvel is megerôsítve ígéretet tett: az ô ágyékának gyümölcsébôl ültet majd valakit trónjára, elôrelátva beszélt Krisztus feltámadásáról, hogy sem nem marad az alvilágban, sem testét nem éri rothadás. Isten ezt a Jézust támasztotta fel, akinek mi mind tanúi vagyunk. Azután, hogy az Isten jobbja fölmagasztalta, megkapta a Szentlélek ígéretét az Atyától, azt kiárasztotta, amint látjátok és halljátok. Mert Dávid nem ment fel az égbe, mégis ô mondja: ,,Így szólt az Úr az én Uramhoz: Ülj a jobbomra, s ellenségeidet lábad elé teszem zsámolyul. Tudja meg hát Izrael egész háza teljes bizonyossággal, hogy az Isten azt a Jézust, akit ti keresztre feszítettetek, Úrrá és Krisztussá tette!''
E szavak szíven találták ôket. Megkérdezték Pétert és a többi apostolt: ,,Mit tegyünk hát, emberek, testvérek?'' ,,Térjetek meg -- felelte Péter -- és keresztelkedjék meg mindegyiktek Jézus Krisztus nevében bûnei bocsánatára. És megkapjátok a Szentlélek ajándékát. Mert az ígéret nektek és fiaitoknak szól, meg azoknak, akiket -- bár távol vannak -- meghívott a mi Urunk, Istenünk.'' Még más egyéb szavakkal is bizonyította ezt, és buzdította ôket: ,,Meneküljetek ki ebbôl a romlott nemzedékbôl! Akik megfogadták szavát, megkeresztelkedtek. Aznap mintegy háromezer lélek megtért. Állhatatosan kitartottak az apostolok tanításában és közösségében, a kenyértörésben és az imádságban. Félelem fogott el mindenkit, mert az apostolok révén sok csoda és jel történt Jeruzsálemben. A hívek mind ugyanazon a helyen tartózkodtak, és közös volt mindenük. (ApCsel 2,1-44)

Napot akarni, szépet, vad messzeséget,
Istent keresni, szállni és rátalálni,
Boldognak lenni nagyon:
ezt akarom!
Müller Péter

	Énekeljünk!	Hozsanna 259/1 Jöjj, Szentlélek Úristen, Áraszd reánk teljesen Mennybôl fényességedet, Mennybôl fényességedet, Jöjj el, jöjj el, jöjj el, jöjj el, Jöjj Szentlélek Úristen!
	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 125/1 Jöjj, Szentlélek Istenünk, add a mennybôl érzenünk fényességed sugarát. Jöjj, szegények atyja, te, bôkezûség Istene, lelkünk fényed hassa át. Jöjj el, jöjj el! Jöjj el, jöjj el! Jöjj, Szentlélek Úristen!

A fiatalok bérmálkozására legalkalmasabb kor a betöltött tizennyolcadik esztendô. A polgári életben is ettôl kezdve számítanak nagykorúnak.


2. Évközi idôszak -- VI. témakör
2. Évközi idôszak	VI. témakör

Évközi idônek nevezzük azt az idôszakot, amely a húsvéti és a karácsonyi ünnepkörön kívül a liturgikus évben megmarad. Ez az idôszak két részre: a vízkereszt utáni és a pünkösd utáni idôre tagozódik. Az évközi idô egységes idôszakot alkot, bár nem folyamatosan. Jézus megkeresztelkedésének ünnepe utáni hétfôvel kezdôdik és hamvazószerdáig tart, majd pünkösd hétfôtôl folytatódik és Krisztus Király vasárnapjának hetével -- advent elsô vasárnapja elôtt -- fejezôdik be.


3. Egyéb nagyobb ünnepek -- VI. témakör
3. Egyéb nagyobb ünnepek	VI. témakör

A Szentháromság ünnepe

Pünkösd utáni elsô vasárnap. Az Egyház hálatelt szívvel tekint vissza a húsvéti misztériumra. Az egyházatyák tanítása szerint az üdvösség mûve, a bûntôl való megváltásunk titka, a Szentháromság közös mûve volt. Ezért borulunk le Pünkösd után a háromszemélyû egy Isten végtelen titka elôtt.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 131/1 Szentháromságnak életem, halálom, s testemmel együtt lelkemet ajánlom. Tégedet imádlak, mindörökkön áldlak: Oszthatatlan Istenség, Háromságban egy fölség!
   ,,Még sok mondanivalóm volna, de nem vagytok hozzá elég erôsek. Hanem amikor eljön az Igazság Lelke, ô majd elvezet benneteket a teljes igazságra. Nem magától fog beszélni, hanem azt mondja el, amit hall, és a jövendôt fogja hirdetni nektek. Megdicsôít engem, mert az enyémbôl kapja, amit majd hirdet nektek. Minden, ami az Atyáé, az enyém is. Azért mondtam, hogy az enyémbôl kapja, amit majd hirdet nektek. Rövid idô s már nem láttok, ismét rövid idô s viszontláttok.'' (Jn 16,12-16).

Légy fölöttem, jó Atyám,
 Állj mellettem, Krisztusom,
Gyújts világot, Szentlélek
Minden életutamon!
Római Breviárium[8]

Úrnapja

A pünkösd utáni második csütörtökön ünnepli az Egyház az Úrnapját. Mivel nálunk ez munkanap, ezért a következô vasárnap emlékezünk meg róla. Az Oltáriszentség emlékére és különös tiszteletének szenteljük ezt a napot. Az ünnep kiemelkedô pontja az ünnepi szentmise utáni úrnapi szentséges körmenet. Szép szokás, hogy a körmenet útvonalán négy sátrat állítanak fel, és az Oltáriszentség elôtt fehér ruhás lányok virágszirmokat hintenek. Mindegyik sátornál egy-egy evangéliumi részt olvasnak fel az Oltáriszentségrôl, és a szokásos szertartások között a pap szentségi áldást ad. Az úrnapi körmenettel megvalljuk az Oltáriszentségbe vetett hitünket, nyilvánosan fejezzük ki tiszteletünket az Úristen iránt, végül hálát adunk végtelen szeretetéért.

	Énekeljünk!	Hozsanna 136/1 Üdvözlégy Oltáriszentség! Csodálatos szent Istenség! Téged szívbôl mind imádunk, Oltárodnak trónján áldunk. Üdvözlégy szent Szakramentom![9] Százezerszer, meg ezerszer, én Jézusom!
Óh igaz Kenyér, jó Pásztor,
Jézus, óvj az elbukástól,
te táplálj és te palástolj,
s add, hogy a feltámadáskor
üdvnek látói legyünk.
Te, ki mindent bírsz és értesz,
s e földön táplálsz és éltetsz,
tedd, hogy szent népeddel, ékes
 asztalodnál majd az édes
örökségben résztvegyünk!
Aquinói Szent Tamás

Jézus Szíve tisztelete

Pünkösd utáni harmadik pénteken az Úr Jézus önfeláldozó szeretetére gondolunk, mely az Ô szívét irántunk annyira megindítja. Jézus lándzsával átszúrt szívének tisztelete évszázadok óta jelen van a keresztény emberek lelkében. Alacoque (ejtsd: Alakok) Szent Margit misztikus látomása során terjedt el szerte a világon. Jézus szent Szívének tiszteletével kiengeszteljük azokért a bántalmakért, amelyekkel a hálátlan emberek illetik Ôt.

	Énekeljünk!	Hozsanna 155/1 Jézus Szíve, legtisztább szív, kegyelem oltára, Boldog, aki tehozzád hív, s szívét hozzád tárja. Vércseppjeid a világnak bûneit lemosták, Rólam is a gyarlóságnak tisztítsad le foltját.

Sokan -- Jézus Szíve iránti tiszteletbôl -- minden hónap elsô péntekén végzik el szentgyónásukat, és járulnak szentáldozáshoz.

Jézus Szíve, semmisíts meg bennem mindent, ami Neked nem tetszik! Jézus Szíve, járja át mélyen az én szívemet is a tiszta szeretet, hogy Téged soha el ne felejtselek, és Tôled soha el ne szakadhassak!
F. Lelotte

Nagyboldogasszony ünnepe (augusztus 15.)

Máriát a bûn legcsekélyebb foltja nélkül az Isten megóvta eredeti ártatlanságában a földön. Nem kellett megtapasztalnia az elsô bûn büntetését a fájdalmas testi halált, s teste sem enyészett el. Testével együtt felvétetett a mennyei boldogságba. Így jutalmazta meg az Úr Isten szolgálójának engedelmességét.

A megdicsôült Szent Szûzben nemcsak mennyei édesanyánkat -- Jézus szeretetének jóságos közvetítôjét -- tiszteljük, hanem Krisztus tökéletes követôjét, aki példát ad számunkra. Nagypénteken a keresztfán Jézus úgy rendelkezett, hogy Mária minden keresztény édesanyja legyen. Biztosak lehetünk benne, hogy ô boldogan vállalta ezt a megtisztelô feladatot. Mennyei boldogságához ma is hozzátartozik, hogy gyakorolja anyai szeretetét.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 283/1 Felvitetett magas mennyországba, angyali szép, örvendetes házba, e nap a Szûz nagy menyasszonyságra, az Istennek drága hajlékába.

Szent István király (augusztus 20.)

Államalapító Szent István királyunk folytatta az apja -- Géza fejedelem -- által megkezdett munkát. Letelepítette a magyar törzseket, és átvette az akkor már ezen a vidéken hagyományokkal rendelkezô keresztény kultúrát. -- Ezt tekintette elsôdleges feladatának.

Mindez létkérdés volt ôseink számára. A szabados, kalandozó életmódhoz szokott elôdeink körében nem volt könnyû a keresztény hit elterjesztése. A pogány vezérek támadásának leveréséhez István Szent Márton segítségét kérte. -- Gyôzelme után Pannonhalmára és Pécsváradra bencés szerzeteseket telepített.

István fejedelem a pogányok legyôzésével kiérdemelte a királyi koronát, melyet II. Szilveszter pápa küldött; 1000 karácsonyán koronázta meg az esztergomi érsek. Az új király a korona mellé megkapta még a többi uralkodói jelvényt, a kardot, a jogart és a gyûrût is.

Megkoronázása után folytatta egyházszervezô tevékenységét. Gyermekét, Imre herceget Gellért velencei származású bencés püspök gondjaira bízta. Az ifjú trónörökös 1031-ben vadászat közben halálos sebet kapott. A megfáradt idôs király -- méltó trónörökös hiányában -- 1038. augusztus 15-én, halálos ágyán az országot és a koronát a Boldogságos Szûz Mária oltalmába ajánlotta.

	Énekeljünk!	Hozsanna 294/A/1 Ah, hol vagy, magyarok tündöklô csillaga, Ki voltál valaha országunk istápja? Hol vagy, István király? Téged magyar kíván, Gyászos öltözetben Teelôtted sírván.
Kérjük az Istent, hogy Szent István királyunk közbenjárására hallgassa meg kéréseinket: Áldd meg Urunk, népünk szorgalmas munkáját, hogy békében és jólétben  élhessünk. Áldd meg népünk vezetôit, hogy eredményesen dolgozzanak országunk felvirágoztatásán. Add, hogy az Egyház és az állam együtt dolgozzon  egész népünk javára.
Egyetemes könyörgés

Vértanúk (mártírok) tisztelete a liturgiában

A vértanúk kultusza szinte egyidôs a kereszténységgel. A szmirnai egyház levelében olvashatjuk, hogyan szedték össze Szent Polykárp vértanú püspök ereklyéit, és hogyan ünnepelték meg minden évben emlékezetét. A vértanúk ünnepei a IV. században váltak általánossá. Nevüket két összecsukható falapra vagy elefántcsont táblára jegyezték föl, majd a szentmisében olvasták fel ôket. Vértanúságuk évfordulóján -- mennyei születésnapjukon -- a sírjuknál vagy a templomban gyûltek össze a hívek, ahol misével vagy vigíliával kérték közbenjárásukat. A vigíliákon fölolvasták vértanúságuk történetét.

Legismertebb vértanúk: Szent Ágnes (január 21.), Szent Péter és Pál (június 29.), Szent Lôrinc (augusztus 10.), Szent István diákonus (december 26.), Aprószentek (december 28.), Boldog Apor Vilmos püspök (május 23.)

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 254/1 Szent (...) vértanú, akit ma ünnepelünk, éneklô örömmel mind együtt köszöntünk: Krisztushoz közel vagy, hitben erôs szentünk, dícséretet zengünk!

A nem vértanú szentek tisztelete a liturgiában

A vértanúk és az apostolok után természetes, hogy más  szentéletû nôk és férfiak ünnepét is megülték. Az ô tiszteletük nem terjedt el olyan gyorsan, életszentségük nem volt olyan feltûnô, mint a hôs vértanúké. Velük együtt emlékeztek meg Remete Szent Pálról és Szent Antalról a sivatagi remeték atyjáról, Szent Mártonról, Szent Szilveszterrôl, Aranyszájú Szent Jánosról. Ôk a kereszténység elsô hitvalló atyái voltak. Megemlékezünk az angyalokról is. Szent Mihály, Gábor és Rafael angyalokra szeptember 29-én, a Szent ôrangyalokra október 2-án emlékezünk. Keresztelô Szent Jánost az Úr Jézus a legnagyobbnak mondotta az emberek között. Születését június 24-én, vértanúságát -- mennyei születésnapját -- augusztus 29-én ünnepeljük. Szent József elsô ünnepe március 19, a munkások védôszentjeként május 1-én emlékezünk rá. Szent István királyról (augusztus 20.), Szent Imre hercegrôl (november 5.),Árpádházi Szent Margitról (január 18.), Árpádházi Szent Erzsébetrôl (november 19.) és Árpádházi Szent Kingáról, akit 1999. június 16-án avatott szentté II. János Pál pápa, szintén minden évben megemlékezünk. Összesen 27 olyan nôt és férfit tisztelünk a szentek és boldogok sorában, akik magyarok, vagy Magyarországon éltek és a magyarsággal is szoros kapcsolatban álltak. Jelenleg is kilenc szentéletû magyar és vértanú boldoggá, illetve szentté avatása van folyamatban, köztük Mindszenty József  bíboros és a fiatal, cserkész Kaszap István.

	Énekeljünk!	Éneklô Egyház 663/1 Bölcsességet szól az igaz szája s igazságot beszél nyelve az Úrnak törvényét ôrzi az Ô szívében.

Mindenszentek, halottak napja

November 1-jén minden szent közös ünnepe van. Ezen a napon ünnepeljük azokat is, akiket a földön nem avattak szentté, de mégis elmondhatjuk róluk, hogy életszentségük által biztosan kiérdemelték az örök boldogságot. Másnap, halottak napján (november 2.), meghalt hozzátartozóink sírjait látogatjuk meg. Koszorút, virágot viszünk, gyertyát gyújtunk, imádkozunk értük. Az emléknap a szentek egyességére  emlékeztet, és megtanít rá, hogyan mutassuk ki szeretetünket a tisztítóhelyen szenvedô lelkek iránt.

A boldog föltámadás reménye Krisztusban ragyogott föl nékünk. Így, ha meg is szomorít a halál kényszere, az ígért örök élet megvigasztal minket. Mert híveid élete, Urunk, megváltozik, de meg nem szûnik, és amikor halandó testünk enyészetnek indul, lelkünket a mennyben örök otthon várja.
Római misekönyv

	Énekeljünk!	Hozsanna 210/1 Nagy öröm van ma az égben, örvendezzünk, keresztények. Szenteljük e dicsô napot Mindenszentek ünnepének. Gyülekezzünk szívesen, énekeljünk lelkesen: Mindenszentek üdv tinéktek.

Krisztus Király ünnepe

Jézus nyilvános mûködése során soha nem fogadta el, hogy a nép királynak kijáró tisztelettel ünnepelje. Kivétel ezalól virágvasárnap, amikor a nép Izrael királyának nevezte. Benne a sokat szenvedett nép földi messiást látott, aki visszaállítja Dávid királyságát. Korának uralkodói féltékenyen néztek rá, pedig Ô világosan a tudtukra adta, hogy országa nem e világból való. Országa az evangélium, az örömhír hirdetésén alapszik. A keresztények akkor válnak alattvalóivá, amikor Isten kiragadja ôket a sötétség hatalmából és áthelyezi szeretett Fia Országába, akiben megváltásunk van. Krisztus az idô és a történelem Ura.  Neki adatott meg minden hatalom. Ô az Alfa és az Ómega, Ô a Kezdet és a Vég. Az egyházi év utolsó vasárnapján Jézus Krisztust mint a mindenség Urát, Királyát ünnepeljük.

Isten, ítéletedet add át a Királynak:
igazságodat királyi Fiadnak!
Igazságban ítéli ô a népet,
igaz mértékkel mér a szegénynek.
 Napjaiban az igazság virága nyíljék,
és teljes béke legyen a világ végéig!
 71. zsoltár

   Jézus nevére hajoljon meg minden térd a mennyben, a földön és az alvilágban, s minden nyelv hirdesse az Atyaisten dicsôségére, hogy Jézus Krisztus az Úr. (Fil 2,10-11).

	Énekeljünk!	Hozsanna 283/1 Krisztusunk, nagy Király, üdvözlégy ezerszer, százezerszer! Téged áld és imád, hódolva néz reád minden ember. A négy égtáj, a csillagok, Mennyben lakó angyalok Hódolnak, imádnak, uruknak vallanak, Krisztus Király!


4. Foglaljuk össze a tanultakat! -- VI. témakör
4. Foglaljuk össze a tanultakat!	VI. témakör

Jézus tovább él Egyházában

Jézus három évig együtt volt tanítványaival. Tanította és felkészítette ôket apostoli munkájukra. Nem mindent értettek meg az egyszerû halászemberek, akkor és ott, amikor elhangzottak Jézus szavai. Talán akkor egyes esetekben végig sem tudták gondolni azokat teljes mélységükben, s nem kérdezték meg Jézust: ,,Mester, hogyan értelmezzük szavaidat?'' A küldetés pedig egyértelmûen elhangzott. ,,Ezt cselekedjétek az én emlékezetemre!'' ,,Menjetek, tegyétek tanítványommá mind a népeket! Kereszteljétek meg ôket, az Atya, és a Fiú és a Szentlélek nevére''

...Az évközi idôben arra emlékezünk, hogy Jézus tanít bennünket. Ugyanúgy, ahogy a tanítványokat is tanította. Küldetésükre az elsô pünkösdkor döbbentek rá az apostolok. Elteltek a Szentlélek erejével és hirdetni kezdték Jézus örömhírét. Tanúságot tettek Jézus mellett, a keresztények száma pedig növekedni kezdett. Ezt a küldetést minden megkeresztelt ember megkapta.

Nekünk is apostolkodnunk kell. Ki-ki a saját területén hirdesse, hogy érdemes Jézusért élni és áldozatot vállalni. A kereszténység tudatosan vállalt életforma. A Mester, a példakép maga az Úr Jézus. Az ember leborulva imádja Ôt, aki szenvedése, kereszthalála és feltámadása által megszabadított bennünket a bûn rabságától. Szeretetünket, hitvallásunkat fejezzük ki, amikor Szentséges Szívét tiszteljük, amikor kivisszük az emberek közé az úrnapi körmenetben. Megkülönböztetett tisztelettel emlékezünk azokra a keresztény testvérekre, akik életüket áldozták hitükért vagy hitvalló módján éltek. A szentek élete példaként álljon minden ma élô keresztény ember elôtt!

Jézus Krisztusért érdemes élni!

Hiszek

Írta: Sík Sándor (részlet)

Hallják meg hívôk s hitetlenek Életre-halálra szóló eskümet! A szív bôsége zúg fel ajkamon, Az kényszerít a Krisztust vallanom. Hallják meg rokkant, vén aposztaták S a vétekben vajúdó új-világ, A forradalom, a vak Leviáthán, És hallja meg a settenkedô Sátán: Isten nevében vallomást teszek: Hiszek. Hiszek, és hitem súlyos és kemény. Nem tünde tan, nem pille vélemény. Nincs benne így-úgy, bárcsak és talán: Igen és nem, kereken, magyarán. Semmi csûrés és semmi csavarás, Inyeskedés és köntörfalazás: Hiszem és vallom, szeretem és élem, Amit az Egyház hinni ád elébem. Ebben a hitben élek és halok: Katolikus vagyok. Hiszek egy Istent, ki három személy, Az élô Istent, aki bennem él, S akiben élek, mozgok és vagyok, Kinek tenyerén megsimulhatok. Akinek rám is éber gondja van, És cselekszik bennem és általam. Aki mozdítja minden mozdulásom, S én jóban-rosszban boldogan imádom Intézô édes mély akaratát. Hiszek Istenben, hiszem az Atyát.	Égnek és földnek testté vált frigyét: Hiszem a Krisztust, hiszem az Igét. Akit az Atya örök óta szûl, És akiben szépséggé lesz a zûr. Kinek emberré tetszett válnia, Hogy Isten legyen az ember fia. Ki hogy mindennap eljöhessen hozzánk, Ízlelnünk adta a rejtelmes Ostyát. Benne az élet és benne az út. Hiszek Istenben, hiszem a Fiút. Hiszem a Krisztus gyújtotta tüzet: A Szellemet, aki a Szeretet. Aki Szent Péter ajakán rivall, Hegyeket bont, szíveket áthidal, És hét csatornán csorgatja beléd Az élesztô kegyelem kútfejét. Ki tüzet gyújt az embergondolatnak, Kibôl fölébe nôhetsz tenmagadnak, És mosolyoghatsz, alkothatsz, ölelhetsz. Hiszek Istenben, hiszem a Szentlelket. Hiszek, és tudom, honnan a hitem. Házamat én kôszirtre építem. Négy élôlény az erôs alapok: Ember, oroszlán, sas, tulok. Hallottam a piacon szólni Pált, Hallottam Ágostont és Ottokárt, Látom a szirten Péter kulcsait, S bennem a mélyben, hallom döbbenettel: Kimondhatatlan gerjedezésekkel A Szentlélek sóhajtozik. Ó tudom kinek, ó tudom kinek: Én az eleven Istennek hiszek.


A legfontosabb imádságok és tudnivalók

A keresztvetés

Az Atya, a Fiú és a Szentlélek nevében. Amen.

A Szentháromság dicsôítése

Dicsôség az Atyának, a Fiúnak és a Szentléleknek, miképpen kezdetben, most és mindörökké. Amen.

Az apostoli hitvallás

Hiszek egy Istenben, mindenható Atyában, mennynek és földnek teremtôjében. És Jézus Krisztusban, az ô egyszülött Fiában, a mi Urunkban, aki fogantatott Szentlélektôl, született Szûz Máriától, szenvedett Poncius Pilátus alatt; megfeszítették, meghalt és eltemették. Alászállt a poklokra, harmadnapon feltámadt a halottak közül, fölment a mennybe, ott ül a mindenható Atyaisten jobbján; onnan jön el ítélni élôket és holtakat. Hiszek a Szentlélekben. Hiszem a katolikus Anyaszentegyházat, a szentek közösségét, a bûnök bocsánatát, a test föltámadását és az örök életet. Amen.

Az Úr imája (Miatyánk)

Mi Atyánk, aki a mennyekben vagy, szenteltessék meg a te neved, jöjjön el a te országod, legyen meg a te akaratod, amint a mennyben, úgy a földön is. Mindennapi kenyerünket add meg nekünk ma, és bocsásd meg vétkeinket, miképpen mi is megbocsátunk az ellenünk vétkezôknek, és ne vígy minket kísértésbe, de szabadíts meg a gonosztól. (Mert tiéd az ország, a hatalom és a dicsôség mindörökké.) Amen.

Az isteni erények felindítása

Istenem, hiszek tebenned, mert örökké igazmondó vagy.

Istenem, remélek tebenned, mert mindenkor hû és irgalmas vagy.

Istenem, mindennél jobban szeretlek téged, mert végtelenül jó és szeretetre méltó vagy.

Az angyali üdvözlet (Üdvözlégy)

Üdvözlégy Mária! Kegyelemmel teljes, az Úr van teveled, áldott vagy te az asszonyok között, és áldott a te méhednek gyümölcse, Jézus. Asszonyunk, Szûz Mária, Istennek szent anyja! Imádkozzál érettünk, bûnösökért, most és halálunk óráján. Amen.

Az Úr angyala

Az Úr angyala köszönté a Boldogságos Szûz Máriát, -- és ô méhében foganá Szentlélektôl szent Fiát.

Üdvözlégy...

Íme az Úrnak szolgáló leánya, -- legyen nekem a te igéd szerint.

Üdvözlégy...

És az Ige testté lôn, -- és miköztünk lakozék.

Üdvözlégy...

Imádkozzál érettünk Istennek szent Anyja. -- Hogy méltók lehessünk Krisztus ígéreteire.

Könyörögjünk. Kérünk téged, Úristen, öntsd lelkünkbe szent kegyelmedet, hogy akik az angyali üzenet által szent Fiadnak, Jézus Krisztusnak megtestesülését megismertük, az ô kínszenvedése és keresztje által a föltámadás dicsôségébe vitessünk. Ugyanazon a mi Urunk Jézus Krisztus által. Amen.

Reggeli imádság

Szívem elsô gondolatja

Hozzád száll fel Istenem,

Te ôriztél meg az éjjel,

Maradj ma is énvelem!

Téged áldlak és imádlak,

Mint szeretô gyermeked,

Szívem csakis azt akarja,

Ami kedves teneked.

Édes Jézus, add kegyelmed,

Ôrizz engem szüntelen,

Hogy egész nap neked éljek

Tiszta szívvel, bûntelen.[10]

Szûz Mária, Jézus anyja,

Te mindnyájunk anyja vagy,

Oltalmazz meg minden bajtól,

Kísértésben el ne hagyj! Amen.

Más reggeli imádság

Szívbôl kérlek Istenem,

Ma egész nap légy velem.

Segíts meg, hogy jó legyek,

Mindenkivel jót tegyek.

Ha rám nézel e napon

Öröm legyen arcodon. Amen.

Esti imádság

Ó édes Istenem,

Hálát ad most lelkem,

Hogy egész napon át

Úgy szerettél engem.

Bánom sok vétkemet,

Szent Fiadnak vére

Mossa meg kegyesen

Szívemet fehérre!

Virrasszon felettem

Gondviselô szemed,

Kérlek, óvd ez éjjel

Testemet, lelkemet.

Szûzanyám, s ôrangyal

Legyetek énvelem,

Ha ti rám vigyáztok,

Nyugodt lesz éjjelem. Amen.

Más esti imádság

Kezed közé leteszem

Elmúlt napom, Istenem.

Minden munkám, örömöm,

Ami jó volt, köszönöm.

Ígérem, még jobb leszek

Ôrizd Uram, gyermeked. Amen.

Krisztus lelke szentelj meg engem...

Krisztus lelke, szentelj meg engem, Krisztus teste, üdvözíts engem, Krisztus vére, ihless meg engem, Krisztus oldalából folyó víz, tisztíts meg engem, Ó édes Jézus hallgass meg engem! Szent sebeidbe rejts el engem, Ne engedd, hogy elszakadjak Tôled. A gonosz ellenségtôl oltalmazz engem. Halálom óráján hívj magadhoz engem, és engedj Hozzád jutnom, hogy szentjeiddel dicsérjelek, mindörökkön örökké. Amen.

Fogadd el Uram, szabadságomat...

Fogadd el Uram, szabadságomat, fogadd egészen. Vedd értelmemet, akaratomat s emlékezésem. Mindazt amim van, és ami vagyok, Te adtad ingyen. Visszaadok Uram egyszerre mindent. Legyen felettünk korlátlan úr rendelkezésed. Csak egyet hagyj meg ajándékul: szeretnem téged. Csak a szeretet maradjon enyém a kegyelemmel, s minden, de minden gazdagság enyém, más nem kell. Amen.

Szûz szülôje Istennek...

Szûz szülôje Istennek, engedd, hogy tied legyek. Tied élet s halálban, tied jó és balsorsban, tied küzdve, szenvedve, tied most és örökre. Szûz szülôje Istennek, engedd, hogy tied legyek. Anyám, benned bízom és remélek, Anyám, teutánad epedek. Anyám, te jóságos, kegyelmezz, Anyám, te hatalmas védelmezz. Anyám, ó jöjj, segíts küzdeni! Anyám, ó jöjj segíts szenvedni! Anyám, ó jöjj, ne hagyj elveszni! Hiszen tudsz segíteni, ó hatalmas! Akarsz is segíteni, ó irgalmas! Kell is segítened, ó hûséges! Fogsz is segíteni, ó kegyelmes!

Anyám, te vagy a kegyelmek anyja, Szomorúak vigasztalója, Bûnösök oltalmazója és menedéke, Föld reménye s mennyek ékessége! Ki kérte még segítségedet hasztalanul? Ki távozott tôled meghallgatatlanul? Azért bizton mondom minden szenvedésben: Mária mindig segít, minden idôben. Biztosan állítom életben s halálban: Mária mindig segít, minden balsorsban. Azért hiszem s meghalok ezen hitemben, hogy veled leszek ó Anyám, fönn az égben. Szûz szülôje Istennek, engedd, hogy tied legyek. Amen.

A szentolvasó (Rózsafüzér)

Az elsô három Üdvözlégyben:

1. aki hitünket növelje.

2. aki reményünket erôsítse.

3. aki szeretetünket tökéletesítse.

Az örvendetes olvasó titkai:

1. akit te, Szent Szûz a Szentlélektôl fogantál.

2. akit te, Szent Szûz Erzsébetet látogatván hordoztál.

3. akit te, Szent Szûz a világra szültél.

4. akit te, Szent Szûz a templomban bemutattál.

5. akit te, Szent Szûz a templomban megtaláltál.

A fájdalmas olvasó titkai:

1. aki érettünk vérrel verítékezett.

2. akit érettünk megostoroztak.

3. akit érettünk tövissel koronáztak.

4. aki érettünk a keresztet hordozta.

5. akit érettünk keresztre feszítettek.

A dicsôséges olvasó titkai:

1. aki a halálból feltámadt.

2. aki a mennybe fölment.

3. aki nekünk a Szentlelket elküldte.

4. aki téged, Szent Szûz a mennybe fölvett.

5. aki téged, Szent Szûz a mennyben megkoronázott.

Most segíts meg Mária...

Most segíts meg Mária, ó irgalmas Szûzanya! Keservét a búnak, bajnak eloszlatni van hatalmad. Hol már ember nem segíthet, a Te erôd nem törik meg. Hô imáit gyermekidnek nem, Te soha nem veted meg. Hol a szükség kínja nagy, mutasd meg, hogy anyánk vagy. Most segíts meg Mária, ó irgalmas Szûzanya! Amen.

Oltalmad alá futunk...

Oltalmad alá futunk Istennek szent Anyja! Ne vesd meg könyörgésünket szükségünk idején, hanem oltalmazz meg minket minden veszedelemtôl mindenkor dicsôséges és áldott Szûz. Asszonyunk, Közbenjárónk és szószólónk! Engeszteld értünk Fiadat, ajánlj minket Fiadnak, mutass be minket szent Fiadnak. Amen.

Ima Szent Józsefhez

Szent József légy házunk ura, kis családunk pátrónusa. Egyetértés, hû szeretet egyesítse szíveinket. Az ég felé mutass utat, gyámolítsd az ellankadtat. Küzdelmünkben légy segélyünk, erényekben példaképünk. Átadjuk a ház kulcsait, oltalmazd és védd lakóit. Zárd ki mindazt, ami káros, ami üdvünkre hátrányos. Engedd be az isten-áldást, minden jóban gyarapodást. Ajánlj minket Jézusodnak és szeplôtelen Szûz Arádnak, hogy családunk kisded háza Názáretnek legyen mása. Amen.

Hitünk fô igazságai

1.	Egy Isten van. -- Az egy Istenben három személy van: az Atya, a Fiú és a Szentlélek.

2.	Isten a világ teremtô Ura és gondviselô Atyja.

3.	A Fiúisten emberré lett, meghalt és feltámadt, hogy minket megváltson és üdvözítsen.

4.	Isten irgalmas, a megtérô bûnösnek szívesen megbocsát. -- Isten igazságos, a jókat megjutalmazza, a gonoszokat pedig megbünteti.

5.	Isten kegyelme az üdvösségre szükséges.

6.	Az ember lelke halhatatlan, teste pedig feltámad.

7.	Jézus Krisztus Egyházat alapított, és ennek legfôbb pásztora a római pápa.

Jézus örömhíre

Mennyei Atyánk végtelenül szeret minket, meghív országába, gyermekévé fogad, és földi életünk után hazavár az örök életre.

A fôparancsolat (Vö. Mk 12,30-31)

1.	Szeresd Uradat, Istenedet teljes szívedbôl, teljes lelkedbôl, teljes elmédbôl és minden erôdbôl.

2.	Szeresd felebarátodat, mint önmagadat.

Jézus ,,új parancsa'' (Vö. Jn 13,35):

Úgy szeressétek egymást, amint én szerettelek titeket.

A tízparancsolat

  1.	Uradat, Istenedet imádd, és csak neki szolgálj!

  2.	Isten nevét hiába ne vedd!

  3.	Az Úr napját szenteld meg!

  4.	Atyádat és anyádat tiszteld!

  5.	Ne ölj!

  6.	Ne paráználkodj!

  7.	Ne lopj!

  8.	Ne hazudj, és mások becsületében kárt ne tégy!

  9.	Felebarátod házastársát ne kívánd!

10.	Mások tulajdonát ne kívánd!

Az Egyház öt parancsolata

1.	A vasárnapot és az egyházi ünnepeket szentmisével és munkaszünettel szenteld meg!

2.	A pénteki bûnbánati napokat és a parancsolt böjtöket tartsd meg!

3.	Évente gyónjál és legalább a húsvéti idôben áldozz meg!

4.	Házasságodat az Egyház törvényei szerint kösd meg, és gyermekeidet katolikus módon neveld!

5.	Az Egyházat anyagi hozzájárulásoddal is támogasd!

A szentségek

1.	a keresztség,

2.	a bérmálás,

3.	az Eukarisztia,

4.	a bûnbocsánat szentsége,

5.	a betegek kenete,

6.	az egyházi rend,

7.	a házasság.

Így készülünk a szentgyónásra

A Szentlélek segítségét kérjük:

Szentlélek Úristen, add kegyelmedet, hogy bûneimet megismerjem, szívbôl megbánjam, és ôszintén meggyónjam.

Megvizsgáljuk lelkiismeretünket

Utoljára gyóntam:... Áldozni szoktam:... Bûneim...

(Valamelyik lelkitükör segítségével gondolatban szedd össze, és jegyezd meg, hogy milyen bûnökkel bántottad meg a jó Istent. Ha valamit meg akarsz kérdezni, akkor arra is készülj fel!)

Megbánjuk bûneinket (Bánatimádság)

Istenem, szeretlek téged, ezért teljes szívembôl bánom, hogy bûneimmel megbántottalak. Kérlek, bocsáss meg nekem. Ígérem, hogy ezentúl a jóra törekszem, és a bûnt kerülöm.


A) Lelkitükör Isten tíz parancsolata alapján -- Lelkitükrök
A) Lelkitükör Isten tíz parancsolata alapján	Lelkitükrök
1.	Isten a teremtô, mennyei Atyám. -- Szeretem-e Ôt, és szívesen beszélgetek-e vele? Ismerem-e tanítását? Figyelek-e üzenetére? Ôt szolgálom-e életemmel, tanulásommal? Szoktam-e rendszeresen imádkozni? (Imádság elhanyagolása)

2.	Istenrôl tisztelettel és szeretettel beszéljünk. -- Hogyan beszéltem róla? (Káromkodás)

3.	Vasárnap az Úr napja. -- Neki szentelem-e? Hogyan vettem részt a szentmisén? Szoktam-e áldozni? Hogyan töltöttem a vasárnapot? (Misemulasztás)

4.	Szüleim Isten helyettesei. Ezért engedelmeskedünk, segítünk és örömet szerzünk nekik, imádkozunk értük. -- Így szeretem-e ôket? (Engedetlenség, feleselés, megszomorítás.)

5.	Isten testi és lelki életet adott nekünk. Ezért vigyázunk a magunk és mások életére. -- Vigyáztam-e egészségemre? Jó voltam-e másokhoz? Segítettem-e nekik? (Csúfolódás, verekedés, veszekedés, rosszra tanítás, közlekedési szabályok megsértése.)

6.	Légy szemérmes! Isten akarata, hogy testben-lélekben tisztán éljünk. -- Ilyen voltam-e gondolataimban, szavaimban, cselekedeteimben? (Szemérmetlenkedés.)

7.	Isten ránk bízta a világot. Azt kívánja, hogy becsületesen dolgozzunk, és becsüljük meg a magunk és mások tulajdonát. Vigyáztam-e a magam és mások holmijára? Adtam-e a magaméból más rászorulónak? Hogyan végeztem munkámat? (Lopás, károkozás, kötelességmulasztás, lustaság.)

8.	Jézus azt akarja, hogy megbízhatóak legyünk, vigyázzunk a becsületre, mindenkirôl szeretettel beszéljünk. -- Megbízható, ôszinte voltam-e? Megvédtem-e más becsületét? (Hazugság, árulkodás, rágalmazás, titok kibeszélése.)

9.	Mennyei Atyánk azt akarja, hogy szüleink hûségesen szeressék egymást. -- Örülök-e annak, hogy szüleim szeretik egymást? (Békétlenség, pártoskodás a családban.)

10.	A jószívû és önzetlen ember kedves Isten elôtt. -- Mit teszek Jézus kedvéért? Milyenek a kívánságaim? (Torkosság, irigység, önzés, gôg.)


B) Lelkitükör a szeretet parancsa alapján -- Lelkitükrök
B) Lelkitükör a szeretet parancsa alapján	Lelkitükrök
I. Mennyei Atyámat mindennél jobban szeretem!

1.	Hit: Ismerem-e Jézus tanítását? Figyelek-e Isten üzenetére? Szeretettel beszélek-e Istenrôl?

2.	Imádság: Szívesen imádkozom-e minden nap? Odafigyelek-e imádság közben?

3.	Szentmise: Szívesen járok-e szentmisére? Szoktam-e gyakran áldozni? Hogyan viselkedem a szentmisén? Mondom-e a közös imádságokat?

4.	Bûnbánat: Törekszem-e hibáim kijavítására? Megbánom-e naponta bûneimet? Rendszeresen gyónok-e? Hogyan tartom meg a bûnbánati napokat? (Péntek)

II. Szeretem embertársaimat, ahogyan Jézus szeretett minket!

1.	Szüleim: Engedelmes vagyok-e? Szoktam-e segíteni, örömet szerezni? Megbízható vagyok-e?

2.	Testvéreim, társaim: Jóindulatú és udvarias vagyok-e? Szoktam-e másoknak segíteni, örömet szerezni? Vigyázok-e mások holmijára? Szemérmes vagyok-e?

3.	Közösség: Teljesítem-e kötelességeimet, vállalok-e közmunkát? Igazságos vagyok-e? Megbízható, becsületes vagyok-e? Békességes vagyok-e?

4.	Egyház: Segítek-e másokat a kegyelmi életben? A hittantanulásban? Figyelek-e egyházi elöljáróimra?


C) Lelkitükör a leggyakoribb ,,gyermekbûnök'' szerint -- Lelkitükrök
C) Lelkitükör a leggyakoribb ,,gyermekbûnök'' szerint	Lelkitükrök
1.	Nem imádkoztam (reggel, este). Rosszul imádkoztam. Hitem ellen beszéltem. Nem tanultam meg a hittant.

2.	Káromkodtam. Átkozódtam. Szitkozódtam. Feleslegesen vagy hamisan (hazugságra) esküdtem. Szent dolgokkal tréfálkoztam

3.	Szentmisét mulasztottam vagy elkéstem. Templomban rossz voltam.

4.	Szüleimet megszomorítottam. Nem engedelmeskedtem. Nem segítettem. Feleseltem. Nevelôimet kijátszottam.

5.	Veszekedtem. Csúfolódtam. Verekedtem. Haragot tartottam. Mást bûnre csábítottam. Egészségemre nem vigyáztam. Nem tartottam meg a közlekedési szabályokat.

6.	Szemérmetlenül néztem. Szemérmetlenül beszéltem. Szemérmetlent játszottam.

7.	Leckémet nem tanultam meg. Loptam. Csaltam. Kárt okoztam. Holmimra nem vigyáztam. Kötelességemet elmulasztottam.

8.	Hazudtam. Árulkodtam. Rágalmaztam. Titkot elárultam.

9.	Önzô voltam. Elégedetlen voltam. Telhetetlen voltam. Irigy voltam. Hiú voltam. Öntelt voltam.

10.	Nem törekedtem hibáimat kijavítani.


D) Lelkitükör fiatalok számára -- Lelkitükrök
D) Lelkitükör fiatalok számára	Lelkitükrök

Mikor gyóntam utoljára?

Milyen gyakran szoktam áldozni?

I. Mennyei Atyámat mindennél jobban szeretem!

1.	A hit: Törekszem-e hitünk tanítását jobban megismerni? Utánanézek-e a bennem felmerülô nehézségeknek? Figyelek-e Isten üzenetére? Olvasom-e naponta a Szentírást? Szeretettel beszélek-e Istenrôl, vallásról, Egyházamról?

2.	Az imádság: Rendszeresen, szívesen és összeszedetten imádkozom-e? Részt veszek-e a közös imádságokban? Szoktam-e saját szavaimmal is imádkozni?

3.	A szentmise: Szívesen és pontosan járok-e szentmisére? Tevékeny-e részvételem? Szoktam-e áldozni? Tudatosan követem-e Jézust? Segítségére vagyok-e másoknak, hogy részt tudjanak venni a vasárnapi szentmisén?

4.	A bûnbánat: Komolyan törekszem-e hibáim kijavítására? Tudom-e fegyelmezni magamat, szavaimat, indulataimat? Egészséges-e életmódom, mértékletes vagyok-e? Megbánom-e naponta bûneimet? Meg tudok-e bocsánati másoknak? Hogyan tartom meg a bûnbánati napokat? Rendszeresen gyónok-e? Van-e lelkivezetôm, akitôl tanácsot kérhetek?

II. Szeretem embertársaimat, ahogy Jézus szeretett minket!

1.	A család: Megbecsülöm-e szüleimet? Segítek-e nekik? Megbízhatnak-e bennem? Jó kapcsolatban vagyok-e velük? Nem akarom-e kihasználni ôket? Elnézô vagyok-e gyengeségeik iránt?

2.	A testvérek és társak: Jóindulatú, udvarias vagyok-e mindenkihez? Tudok-e megbocsátani? Okoztam-e kárt valakinek, jóvátettem-e? Vigyázok-e mások életére, becsületére, testi-lelki épségére és egészségére? Szereztem-e másoknak örömet? Szoktam-e másoknak segíteni? Megértô vagyok-e, törôdöm-e mások bajával?

3.	Jövendôbelim: Van-e bennem felelôsségtudat? Nem éltem-e vissza mások bizalmával? Fegyelmezni tudom-e nemi ösztönömet? Kerülöm-e a bûnre vezetô alkalmat?

4.	A közösség: Becsülettel teljesítem-e kötelességeimet? Továbbképzem-e magamat? Részt veszek-e a közösség életében? Fejlesztem-e képességeimet? Vállalok-e egyházi (társadalmi) munkát? Igazságos vagyok-e? Helyesen kezelem-e az anyagi javakat? Nem éltem-e vissza helyzetemmel? Megbízható, igazmondó vagyok-e? Beilleszkedek-e a közösségbe, elviselem-e az embereket, és én elviselhetô vagyok-e?

5.	Egyházam: Részt veszek-e a keresztény közösség életében? Milyen apostoli szolgálatokat vállalok? Segítek-e másokat a kegyelmi életben? Tanúságtevô keresztény vagyok-e?

Rövid bánatimádság

Istenem, szeretlek téged! Ezért teljes szívembôl bánom, hogy bûneimmel megbántottalak. Kérlek, bocsáss meg nekem. Ígérem, hogy ezentúl a jóra törekszem, és a bûnt kerülöm.

Szentgyónás

(Lásd 65. oldalt.)


Felhasznált és ajánlott irodalom

OHB:	A Róm. Kat. Hitoktatás Kerettanterve (Eger 1996)
Farkas István:	Katolikus kerettanterv (1996)
Ôrfi M.--Pusztai L.:	Római Katolikus Hittan Tanterv és Minta Tanmenet
	Dicsérjétek az Urat
Cserháti József:	Mindennapi kenyér
Dr. Verbényi István:	Ministráns ABC
Verbényi-Arató M. O.:	Liturgikus lexikon
Várnagy Antal:	Liturgika
	Hozsanna
	Éneklô Egyház
	Magyar Katolikus Katekizmus (1995-tôl)
Németh Ferenc:	A rózsafüzér

A szentírási idézeteket a Szent István Társulat 1996-ban javított kiadásban megjelent Biblia alapján közöljük.

A képeket készítették:

Pusztai László (7., 8., 14., 20., 42., 60., 61., 69., 78. oldal)

Nagy Lajos (7.,  8., 18., 20., 26., 64., 73., 93., 96., 98., 99., 107. oldal)

Tôke Péter  (21., 26., 46. oldal)


Jegyzetek

1	Az Oltáriszentséget idegen szóval Eukarisztiának nevezzük.

2	Liturgikus használati tárgyak.

3	Feszületnek nevezzük azt a keresztet, melyen a megfeszített Jézus teste függ.

4	Ezekrôl az évközi idôszakban fogunk majd tanulni. (L. 106. oldalt)

5	kegyelemmel

6	A dogma az Egyház által elfogadott és kihirdetett hittétel, amely minden hívôre nézve kötelezô.

7	A honfoglalás ezeréves évfordulóján.

8	Zsolozsmás könyv.

9	Oltáriszentség (latin).

10	Ezt a reggeli imát az Atya és a Fiú köszöntése után többen a Szentlelket segítségül hívó szöveggel is kiegészítik.

Vigasztalónk, jöjj Szentlélek,

Vezérelj, hogy jó legyek,

Építsem a közösséget,

Terjesszem a hitünket.


Az Oltáriszentséget idegen szóval Eukarisztiának nevezzük.


Liturgikus használati tárgyak.


Feszületnek nevezzük azt a keresztet, melyen a megfeszített Jézus teste függ.


Ezekrôl az évközi idôszakban fogunk majd tanulni. (L. 106. oldalt)


kegyelemmel


A dogma az Egyház által elfogadott és kihirdetett hittétel, amely minden hívôre nézve kötelezô.


A honfoglalás ezeréves évfordulóján.


Zsolozsmás könyv.


Oltáriszentség (latin).


Ezt a reggeli imát az Atya és a Fiú köszöntése után többen a Szentlelket segítségül hívó szöveggel is kiegészítik.

Vigasztalónk, jöjj Szentlélek,

Vezérelj, hogy jó legyek,

Építsem a közösséget,

Terjesszem a hitünket.


Képek jegyzéke

Old.	Kép
6.	Templomba megyünk
7.	Keresztvetés szenteltvízzel
7.	Térdhajtás
7.	Testtartás -- felállás a liturgia alatt
8.	Testtartás -- ülés a liturgia alatt
9.	Jeruzsálemi Templom
12.	A tizenkét éves Jézus a Templomban
14.	Születésnapi agapé
17.	II. János Pál pápa
18.	Ministránsok
18.	Keresztény család
20.	Ünnep a családban
20.	Házassági évforduló
21.	Iskolai ünnep
22.	Szent Angéla a gyerekekkel
22.	Prohászka Ottokár
26.	Szent Marciális vértanú csontjai
26.	Oltár -- a pap megcsókolja szentmise elején, végén
27.	Szembe-oltár
27.	Templom hajója
28.	Helyesen díszített oltár
28.	Román stílusú templom
29.	Gótikus stílusú templom
29.	Reneszánsz stílusú templom
29.	Barokk stílusú templom
30.	Modern templom
30.	Temetô
32.	Útmenti feszület
32.	Kehely
33.	Szentségtartó, szentségmutató
34.	Régi típusú miseruha
34.	Modern miseruha
35.	Kereszt, IHS, Hal, Jézus Krisztus mongrammja
35.	Szentháromság
36.	Szent Máté, Szent Márk, Szent Lukács, Szent János
36.	Pater noster (Miatyánk) kottája
42.	Koncelebrációs (több papos) szentmise
43.	Adventi koszorú
44.	Egyházi év
45.	Keresztelô Szent János
46.	Karácsony -- Pásztorjáték
47.	Karácsony -- Betlehem
48.	Farsang
50.	Angyali üdvözlet
54.	A gyôri könnyezô Szûz Mária kegyképe
54.	Hozzád menekszünk... címû ének kottája
58.	Keresztség
60.	Bérmálás
61.	Eukarisztia -- Elsôáldozás
61.	A szentáldozás a legtökéletesebb szeretetközösség Jézussal
63.	Szentségkitétel
64.	Szentgyónás
67.	Betegek kenete
69.	Egyházi rend -- Papszentelés
69.	Ezüst-, arany-, gyémánt-, vas-, rubinmise
71.	Házasság szentsége -- Esküvô
72.	Házszentelés
73.	Balázsáldás -- Szent Balázs napja (február 3.)
73.	Hamvazkodás -- Hamvazószerda
74.	Rózsafüzér (szentolvasó)
76.	Keresztút -- 1--3. állomás
76.	Keresztút -- 4--6. állomás
76.	Keresztút -- 7--9. állomás
77.	Keresztút -- 10--12. állomás
77.	Keresztút -- 13--14. állomás
77.	Szent Jobb körmenet (augusztus 20.)
78.	Temetés
83.	Virágvasárnap
84.	Utolsó vacsora
86.	Lábmosás -- Nagycsütörtök
86.	,,Atyám!... ne úgy legyen ahogy én akarom, hanem ahogy te.''
87.	Bevégeztetett! -- Nagypéntek
88.	Húsvéti vigília
89.	Krisztus feltámadt!
93.	Szentmise -- Evangélium
96.	Szentmise -- Átváltoztatás
98.	Szentmise -- Az Úr békéje terjesztése (pap--ministránsok)
98.	Szentmise -- Az Úr békéje terjesztése (ministránsok-- hívek)
98.	Szentmise -- Szentáldozás elôtt
99.	Szentmise -- Befejezés
101.	Szeretet
102.	Jézus mennybemenetele
103.	Pünkösd
104.	A Szentlélek eljövetele
107.	Jézus Szíve
109.	Boldog Apor Vilmos


Templomba megyünk


Keresztvetés szenteltvízzel


Térdhajtás


Testtartás -- felállás a liturgia alatt


Testtartás -- ülés a liturgia alatt


Jeruzsálemi Templom


A tizenkét éves Jézus a Templomban


Születésnapi agapé


II. János Pál pápa


Ministránsok


Keresztény család


Ünnep a családban


Házassági évforduló


Iskolai ünnep


Prohászka Ottokár


Szent Marciális vértanú csontjai


Oltár -- a pap megcsókolja szentmise elején, végén


Szembe-oltár


Temlom hajója


Temetô


Útmenti feszület


Koncelebrációs (több papos) szentmise


Keresztelô Szent János


Karácsony -- Pásztorjáték


Karácsony -- Betlehem


Farsang


Angyali üdvözlet


A gyôri könnyezô Szûz Mária kegyképe


Keresztség


Bérmálás


Eukarisztia -- Elsôáldozás


A szentáldozás a legtökéletesebb szeretetközösség Jézussal


Szentségkitétel


Szentgyónás


Betegek kenete


Egyházi rend -- Papszentelés


Ezüst-, arany-, gyémánt-, vas-, rubinmise


Házasság szentsége -- Esküvô


Házszentelés


Balázsáldás -- Szent Balázs napja (február 3.)


Hamvazkodás -- Hamvazószerda


Szent Jobb körmenet (augusztus 20.)


Temetés


Lábmosás -- Nagycsütörtök


Húsvéti vigília


Krisztus feltámadt!


Szentmise -- Evangélium


Szentmise -- Álváltoztatás


Szentmise -- Az Úr békéje terjesztése (pap--ministránsok)


Szentmise -- Az Úr békéje terjesztése (ministránsok--hívek)


Szentmise -- Szentáldozás elôtt


Szentmise -- Befejezés


A Szentlélek eljövetele


Jézus Szíve


Boldog Apor Vilmos


Az énekek jegyzéke

		Hozzád menekszünk... Ének a Könnyezô Szûz Anyához
Hozsanna énekek

	2.	Harmatozzatok
	9.	Ébredj, ember
	16.	Az angyal énekel
	18.	Az Ige megtestesült
	21.	Dicsôség mennyben az Istennek
	23.	Istengyermek
	25.	Mennybôl az angyal
	29.	Ó, gyönyörûszép titokzatos éj
	32.	Pásztorok, pásztorok örvendezve
	34.	Szülte a Szûz szent Fiát
	38.	Az esztendô fordulóján
	40.	Kél a magasból tiszta fény
	51.	Hamvazkodjál, hívô lélek
	58.	Bûnbánóknak menedéke
	63.	A keresztfához megyek
	77.	Megváltó királyunk
	78.	Szívünk, lelkünk most kitárjuk
	79.	Áhítattal készülôdjünk
	88.	Krisztus feltámadott! Halljátok meg
	110.	Áldunk téged, ó angyali kenyér
	136.	Üdvözlégy Oltáriszentség
	155.	Jézus Szíve
	159.	Ó édes Jézus, ég és föld
	161.	Máriát dícsérje lelkünk
	163.	Ki negyven nap elôtt
	168.	Örülj, vigadj
	171.	Mondj, szívem, dalt
	200.	Uram, irgalmazz nekünk (Lorettói litánia)
	205.	Mennynek Királyné Asszonya
	210.	Nagy öröm van ma az égben
	232.	Zeng a harang
	243.	Ments meg engem, Uram
	253.	Bemegyek szent templomodba
	259.	Jöjj, Szentlélek Úristen
	264.	Szent Olvasót imádkoztunk
	275.	Hol szent Péter
	283.	Krisztusunk
	284.	Boldogasszony Anyánk
	287.	Angyaloknak királynéja
	294.	Ah, hol vagy
Éneklô Egyház énekek

	6	Ó jöjj, ó jöjj, Üdvözítô!
	63	Mi gyarló emberek, kik a földön élünk
	78	Király zászlói lengenek
	118	Mennybe ment Krisztus e napon
	125	Jöjj, Szentlélek Istenünk
	131	Szentháromságnak életem, halálom
	163	Itt jelen vagyon az Istennek Fia
	220	Oltalmad alá futunk, Istennek szent Szülôje
	251	Magasztalja lelkem az én Uramat
	254	Szent (...) vértanú, akit ma ünneplünk
	283	Felvitetett magas mennyországba
	296	Szent Gellért püspök, népünk térítôje
	342	Seregeknek szent Istene
	448	Szent vagy, szent vagy, szent vagy
	482	Uram irgalmazz!
	487	Isten Báránya
	543	Ez az én testem, mely értetek adatik
	663	Bölcsességet szól az igaz szája


ezt kihagytam, mert probléma volt a hosszával:

	422	Dicsôség a magasságban Istennek


A Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár bemutatása
A Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár

	Isten hozta a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtárban, a magyarnyelvû keresztény irodalom tárházában! A Könyvtár önkéntesek munkájával mindenki számára elektronikus formában terjeszti Isten Igéjét. A Könyvtár bemutatása


A Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár bemutatása

Célkitûzés

Állomány

Irányítás, központ

A Könyvtár használata, a könyvek formája

A Könyvtárban található file-ok neve

A file-ok felhasználási módjai

Hogyan lehet a könyvekhez hozzájutni?

A Könyvtár használatának jogi kérdései

Hogyan lehet a Könyvtár gyarapodásához hozzájárulni?

Megkötések a szöveg formájára

Érdeklôdés/Javaslat

Minôség -- állandó javítás

A könyvtár mottója

Célkitûzés

A Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár (PPEK) célja az, hogy mindenki számára hozzáférhetôvé tegye a teljes magyarnyelvû katolikus egyházi, lelki irodalmat elektronikus formában. A lelkipásztori munka támogatása mellett elôsegíti az egyházi kutatómunkát, könyvnyomtatást és az írott, magyar keresztény értékek bemutatását, megôrzését, terjesztését. A könyvállomány mindenki számára ingyenesen rendelkezésre áll az Internet hálózaton keresztül. Egyházi intézményeknek és személyeknek postán is elküldjük a kért anyagot.

Állomány

Minden szabadon másolható, szerzôi jogvédelem alá nem esô egyházi és vallási vonatkozású kiadvány része lehet a Könyvtárnak: a Szentírás (többféle fordításban), imakönyvek, énekeskönyvek, kódexek, pápai dokumentumok, katekizmusok, liturgikus könyvek, teológiai munkák, szentbeszéd-gyûjtemények, keresztutak, lelkigyakorlatok, himnuszok, imádságok, litániák, istenes versek és elbeszélések, szertartás-könyvek, lexikonok, stb.

Irányítás, központ

Központ:	St. Stephen's Magyar R.C. Church
	223 Third St., Passaic, NJ 07055, USA
	(Az Egyesült Államok New Jersey államában levô Szent István Magyar Római Katolikus egyházközség)
Levelezés:	Felsôvályi Ákos
	322 Sylvan Road
	Bloomfield, NJ, 07003, USA
	Tel: (201)338-4736
	Fax: (201)778-4263
	e-mail: felsoval@email.njin.net
A Könyvtár használata, a könyvek formája

Ebben az elektronikus könyvtárban nincs olvasóterem, hanem a szükséges könyveket ki kell venni (vagyis ,,letölteni''). Letöltés után mindenki a saját számítógépén olvashatja, ill. használhatja fel a szöveget. A hálózaton keresztül böngészni, ill. olvasni drága és lassú. A saját személyi számítógép használata a leggyorsabb és legolcsóbb, a könyv pedig az olvasó birtokában marad. Azoknak, akik nem rendelkeznek Internet-kapcsolattal, postán elküldjük a kért könyveket. Ebbôl a könyvtárból ügy kölcsönözhetünk, hogy nem kell (és nem is lehet) a kikölcsönzött könyveket visszaadni!

	A Könyvtár a kiadványokat kétféle alakban adja közre:
1.	formálatlan szövegként, ami a további feldolgozást (könyvnyomtatás, kutatómunka) teszi lehetôvé szakemberek számára és
2.	a Windows operációs rendszer Súgó (,,Help'') programjának keretében, ami a könnyû olvasást és felhasználást teszi lehetôvé mindenki számára (a szövegek -- külön begépelés nélkül -- egy gombnyomással egy szövegszerkesztô programba vihetôk át, ahol azután szabadon alakíthatók).
A Könyvtárban található file-ok neve

Minden kiadvány négyféle file formában található meg a Könyvtárban: text file (formálatlan változat), help file (,,Súgó'' formátum), sûrített text file és sûrített help file. Ezenkívül minden help file-hoz tartozik egy ikon file.

Minden file nevének (file name) a két utolsó karaktere a verziószám (01 az elsô változaté, 02 a másodiké, stb). A file nevének kiterjesztése (file extension) mutatja a file típusát:

	txt:	text file,
	zpt:	sûrített text file,
	hlp:	help file,
	zph:	sûrített help file és
	ico:	a Help file-hoz tartozó icon file.

Például a Vasárnapi Kalauz címû könyv elsô változatának (,,01'') négy formája: VASKAL01.TXT, VASKAL01.HLP, VASKAL01.ZPT, VASKAL01.ZPH; az ikon file pedig: VASKAL01.ICO.

A sûrítést a legelterjedtebb sûrítô programmal, a PKZIP/PKUNZIP 2.04 DOS változatával végezzük. A sûrítés nagymértékben csökkenti a file nagyságát, így a letöltés/továbbítás sokkal gyorsabb, olcsóbb. A file-t használat elôtt a PKUNZIP program segítségével kell visszaállítani eredeti formájába. (Például a  "PKUNZIP  VASKAL01.ZPH" utasítás visszaállítja az VASKAL01.HLP file-t.)

A file-ok felhasználási módjai

Mivel minden mûvet kétféle formában ad közre a Könyvtár, a következô kétféle felhasználási mód lehetséges.

1. A text file felhasználása

Ez a file formálatlanul tartalmazza az anyagot. A felhasználó betöltheti egy szövegszerkesztô programba, és ott saját ízlése, szükséglete szerint formálhatja. Például ha az anyagot ki akarjuk nyomtatni könyv alakban (feltéve, hogy az szabadon publikálható), akkor ebbôl a text file-ból könnyen  elô tudjuk állítani a nyomdakész változatot.

Vigyázat! A text file minden sora sorvég-karakterrel végzôdik, ezeket elôbb el kell távolítanunk, és csak utána szabad a formálást elkezdenünk.

A szövegben a kezdô idézôjelet két egymást követô vesszô, a felsô idôzôjelet két egymást követô aposztrófa és a gondolatjelet két egymást követô elválasztójel képezi (lásd a szöveg formájára vonatkozó megkötéseket késôbb).

Az egyes fejezeteket csupa egyenlôségjelbôl álló sorok választják el egymástól. A file eleje ezt az ismertetést tartalmazza a Könyvtárról.

Ezt a text file-t felhasználhatjuk szövegelemzésre is, amihez természetesen szükségünk van valamilyen elemzô programra.

2. A,,súgó'' file felhasználása

Ez a file formátum igen egyszerû olvasást, felhasználást tesz lehetôvé a Windows operációs rendszerben megszokott ,,súgó'' programok formájában. (Az ajánlott képernyô felbontás VGA.)

Az elektronikus könyv legnagyobb elônye az, hogy a szöveg elektronikus formában áll az olvasó rendelkezésére. A ,,Másol'' gombbal a teljes fejezet átvihetô a vágóasztalra [Notepad]) és onnan a szokásos módon: ,,Szerkesztés'' és ,,Másol'' [Edit és Paste] paranccsal bármilyen Windows szövegszerkesztôbe. Ugyanezt érjük el a Ctrl+Ins gombok együttes lenyomásával is. Ha nem akarjuk a teljes szöveget átvinni, akkor használjuk a ,,Szerkesztés'' [Edit] majd a ,,Másol'' [Copy] utasítást a program menüjérôl, minek következtében a fejezet teljes szövege megjelenik egy Másolás párbeszéd-panelban. A kijelölt szövegrészt a ,,Másol'' utasítás a vágóasztalra [Notepad] viszi, és onnan az elôbbiek szerint folytathatjuk a munkát.

A programból közvetlenül is nyomtathatunk fejezetenként a ,,File'' és ,,Nyomtat'' [Print] utasítással. A nyomtatott szöveg formája kissé eltérhet a képernyôn láthatótól. A nyomtatott szöveg betûtípusa ,,Arial'', betûmérete 10 pontos. Ha más formátumra, betûtípusra vagy -nagyságra van szükségünk, akkor vigyük elôbb a szöveget a szövegszerkesztô programunkba, ott állítsuk be a kívánt formátumot, és utána nyomtassunk.

	Ahhoz, hogy a ,,súgó'' file-t használni tudjuk, a következôket kell tennünk (a ,,Vasárnapi kalauz'' címû könyvvel mutatjuk be a lépéseket).
1.	A Pázmány Péter Elektronikus Könyvtárból töltsük le a VASKAL01.HLP és a VASKAL01.ICO file-okat a saját gépünk ,,C:\PAZMANY'' nevû alkönyvtárába. (A VASKAL01.HLP helyett letölthetjük a sokkal kisebb VASKAL01.ZPH file-t is, de akkor letöltés után ki kell bontanunk a "PKUNZIP VASKAL01" utasítással.)
2.	Készítsünk egy programindító ikont. A Programkezelôben kattintsunk elôször a ,,Pázmány Péter E-Könyvtár'' nevû programcsoportra. (Ha az még nincs felállítva, akkor hajtsuk végre a fejezet végén leírt ide vonatkozó utasításokat.) Ezután válasszuk a ,,File'', ,,Új'' és ,,Program'' utasításokat a menürôl. A párbeszed-panelban a következôket gépeljük be:
	Megnevezés:	Vasárnapi Kalauz
	Parancssor:	WINHELP C:\PAZMANY\VASKAL01.HLP
	Munkakönyvtár:	C:\PAZMANY
	Ezután kattintsunk az ,,Ikon'' nevû utasításra, és adjuk meg a C:\PAZMANY\VASKAL01.ICO file-t.

Ha ezután rákattintunk az így felállított ikonra, a program elindul, és olvashatjuk a könyvet.

A ,,Pázmány Péter E-Könyvtár'' nevû programcsoport felállítása:

A Programkezelô menüjérôl válasszuk a ,,File'', ,,Új'' és ,,Programcsoport'' utasítást. A párbeszéd-panelban a következôt gépeljük be:

	Megnevezés:	Pázmány Péter E-Könyvtár
Ezután zárjuk be a párbeszéd-panelt.

Hogyan lehet a könyvekhez hozzájutni?

A könyveket bárki elektronikus úton letöltheti a Könyvtárból (lásd a Könyvtár Internet címét) vagy postán megrendelheti (lásd a postai címet). Egyházi intézményeknek és személyeknek ingyen küldjük el a könyveket, mások a rendeléssel együtt 3 dollárt vagy annak megfelelô pénzösszeget küldjenek a lemez- és postaköltség megtérítésére.

A Könyvtár használatának jogi kérdései

Az általános elvek a következôk:

1.	A Könyvtár mindenkinek rendelkezésére áll személyes vagy tudományos használatra. Ha a Könyvtár anyagát publikációban használják fel, akkor kérjük az alábbi hivatkozás használatát:

,,A szöveg eredete a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár -- a magyarnyelvû keresztény irodalom tárháza.''

2.	Egyházi intézmények és személyek kereskedelmi célokra is ingyenesen használhatják a Könyvtár anyagát, csak azt kérjük, hogy a kiadványuk elején helyezzék el az elôbbi utalást. A Könyvtár fenntartja magának azt a jogot, hogy eldöntse: ki és mi minôsül egyházi személynek, ill. intézménynek. Kérjük, keresse meg ez ügyben a Könyvtárat.

3.	Ha a Könyvtár kiadványait nem egyházi intézmény vagy személy kereskedelmi célokra használja fel, akkor az elôbbi utalás feltüntetésén kívül még kérjük a haszon 20%-át a Könyvtár számára átengedni. A befolyt összeget teljes egészében a Könyvtár céljaira használjuk föl.

Elôfordulhat, hogy ezek az elvek bizonyos könyvekre nem vonatkoznak, mert a szerzôi jog nem a Könyvtáré. Az ilyen könyv része az állománynak, lehet olvasni, lelkipásztori munkára felhasználni, de kinyomtatása, -- bármilyan formában --, tilos. Az ilyen jellegû korlátozások minden könyvben külön szerepelnek. (Lásd a könyvek elektronikus változatáról szóló fejezetet!)

Hogyan lehet a Könyvtár gyarapodásához hozzájárulni?

Minden pénzügyi támogatást hálásan köszönünk, és a központi címre kérjük továbbítani. Az anyagi támogatásnál is fontosabb azonban az az önkéntes munka, amellyel állományunkat gyarapíthatjuk.

 Kérünk mindenkit, akinek a magyar katolikus egyház sorsa és az egyetemes magyar kultúra ügye fontos, hogy lehetôségeinek megfelelôen támogassa a Könyvtár munkáját. A munka egyszerû, bárki, -- aki már használt szövegszerkesztô programot --, részt vehet benne.

Hogyan lehet az állomány gyarapításában részt venni?

A munka egyszerûen egy-egy könyv szövegének számítógépbe való bevitelét jelenti. Elôször optikai beolvasással (szkennolással), automatikus úton, egy nyers szöveget készítünk, amit aztán az önkénteseknek ki kell javítaniuk. A munka lépései így a következôk:

1.	Ellenôrizzük, hogy a kiválasztott könyv szabadon másolható-e (nem esik-e szerzôi jogvédelem alá), vagy meg lehet-e kapni a Könyvtár számára a másolás jogát. Ez ügyben vegyük fel a kapcsolatot a Központtal.
2.	Ellenôrizzük, hogy a könyvet még nem kezdte-e el senki begépelni. Ez ügyben is vegyük fel a kapcsolatot a Központtal. A Könyvtár állandóan tájékoztat a begépelés alatt álló munkákról.
3.	A könyvet küldjük el a Központnak, ahol optikai beolvasással elkészítik a nyers szöveget.
4.	A Központ visszaküldi a nyers szöveget egy számítógépes lemezen a könyvvel együtt. A nyers szöveget tetszôleges szövegszerkesztô-formában lehet kérni. Ha az eredeti kiadvány nem alkalmas optikai beolvasásra (rossz minôség, régies betûtípusok stb. miatt), akkor az önkéntesnek kell a nyers szöveget is begépelnie.
5.	Végezzük el a nyers szöveg ellenôrzését és javítását. Ez a munka legidôigényesebb része, és ettôl függ a végleges szöveg helyessége! Kövessük a szöveg formájára vonatkozó megállapodásokat (lásd a következô részt).
6.	A kész szöveget küldjük vissza lemezen a Központnak.
7.	A Könyvtár ezután elkészíti a kívánt file-formákat és a könyvet behelyezi a Könyvtár állományába.
Megkötések a szöveg formájára

Mivel mindenki számára hozzáférhetô módon kell a szövegeket tárolnunk, egyszerûségre törekszünk. Általános szabály az, hogy semmilyen tipográfiai karaktert vagy kódot nem használunk, csak a billentyûzetrôl bevihetô karakterek szerepelhetnek a szövegben. A szöveg készítésekor kérjük a következô megállapodásokat betartani:

1.	Margó: 1 hüvelyk (2.54 cm) bal- és jobboldalt.
2.	Betûtípus: Arial, 10 pontos.
3.	Alsó idézôjel: két vesszô szóköz nélkül,
	felsô idézôjel: két aposztrófa szóköz nélkül,
	gondolatjel: két elválasztójel szóköz nélkül,
	idézôjel idézôjelen belül: aposztrófa (alsó és felsô idézôjelként egyaránt).
4.	Tabulátor karakter megengedett (a tabulátorokat fél hüvelyk, azaz 1.27 cm távolságra kell  egymástól beállítani).
5.	Semmilyan más formálási kód nem megengedett.
6.	Lábjegyzet helyett szögletes zárójelbe kerüljenek a hivatkozások száma (pl. [1]), és a hozzátartozó magyarázatok a file legvégén egymás után, mindegyik új sorban kezdve.
Érdeklôdés/Javaslat

A már meglevô állományról, a készülôfélben levô könyvekrôl, az önkéntes munka lehetôségeirôl és a Könyvtár legújabb híreirôl a következô címeken lehet tájékoztatót kapni:

1. levél:	St. Stephen's Magyar R.C. Church
	223 Third St., Passaic, NJ 07055-7894, USA

2. elektronikus posta (e-mail): felsoval@email.njin.net

3. elektronikus hálózat (World Wide Web): http://www.piar.hu/pazmany

Minôség -- állandó javítás

A Könyvtár állományának minôségét állandóan javítjuk, újabb és újabb változatokat bocsátunk közre (a file nevének utolsó két karaktere a változat számát jelenti). Kérjük ezért a Könyvtár minden tagját, olvasóját, hogy jelentsen minden felfedezett szöveghibát. A levélben (postai vagy elektronikus levélben egyaránt), közöljük az új, javított sort az ôt megelôzô és követô sorral együtt. Így a szövegkörnyezetben elhelyezve, könnyû lesz a hibát megtalálni és javítani. Miután a file új változata (új verziószámmal) felkerült a Könyvtárba, a régit töröljük.

Kérjük, a könyvekkel és a Könyvtár munkájával kapcsolatos észrevételeit, javaslatait, kritikáját közölje velünk! Segítségét hálásan köszönjük.

A könyvtár mottója egy szentírási idézet

Ha ugyanis az evangéliumot hirdetem, nincs mivel dicsekednem, hiszen ez a kötelességem. Jaj nekem, ha nem hirdetem az evangéliumot! Ha önszántamból teszem, jutalmam lesz, ha nem önszántamból, csak megbízott hivatalnok vagyok. (1Kor 16-17)